Płock
Płock | |
---|---|
![]() Radnice na Starém rynku | |
Poloha | |
Souřadnice | 52°33′ s. š., 19°42′ v. d. |
Časové pásmo | SEČ/SELČ |
Stát | ![]() |
Vojvodství | Mazovské |
Okres | městský okres |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Płock | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 88,06 km² |
Počet obyvatel | 126 968 (2008[1]) |
Hustota zalidnění | 1 442 [1] obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Andrzej Nowakowski |
Vznik | 1237 |
Oficiální web | www |
Adresa obecního úřadu | Stary Rynek 1 09-400 Płock |
Telefonní předvolba | +48 024 |
PSČ | 09-400 … 09-411, 09-419 … 09-421 |
Označení vozidel | WP |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Płock (výslovnost [pwɔt͡sk]IPA) je historicky významné polské město v Mazovském vojvodství ve středním Polsku, ležící na řece Visle. V roce 2008 mělo asi 126 968 obyvatel [1].
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Gerson_View_of_P%C5%82ock.jpg/265px-Gerson_View_of_P%C5%82ock.jpg)
První písemné zprávy o Plocku pocházejí z 9. století. Kaple zde byla postavena v polovině 11. století. V roce 1075 byl Plock povýšen na sídlo biskupství. V letech 1079-1138 Plocku vládla knížata Vladislav I. Herman a Boleslav III. Křivoústý z dynastie Piastovců. V roce 1144, za biskupa Alexandra z Plocku, byla dokončena stavba katedrály a v roce 1180 zde byla otevřena první škola v Polsku, která existuje dosud jako Lyceum Małachowianka. Kolem roku 1226 získal Plock městská práva. V roce 1237 byla vydána listina potvrzující magdeburské městské právo. Staré město bylo rozšířeno o novou část mezi hradem a městem, která byla do té doby v majetku církve. V roce 1351 se Plock s celým Mazovskem stal lénem polského státu a městská práva mu potvrdil král Kazimír Veliký. O dva roky později začala stavba městských hradeb. Roku 1405 byl vystavěn městský špitál s kostelem, které darovala kněžna Alexandra, sestra Vladislava Jagiella a manželka knížete Zimowita IV. z Plocku. Roku 1435 městu potvrdil městská práva kníže Vladislav , ale v kulmerském právu. V roce 1495 se stalo sídlem plockého vojvodství, jímž zůstalo až do roku 1793. V roce 1526 propukl ve městě mor a zabil kolem 30 procent obyvatel, tedy asi 1100 lidí. V roce 1545 zachvátil město požár. Během druhé severní války zničili Švédové v roce 1657 Plock včetně hradu a nemocnice. V roce 1731 došlo na řece Visle k sesuvu půdy a část města řeka smetla do vody. Po druhém dělení Polska v roce 1793 připadl Plock Prusku. V letech 1802-1804 zde pobýval německý romantický básník E.T.A. Hoffmann. V roce 1807 bylo město začleněno do Varšavského vévodství. V roce 1811 byl kostel Nejsvětější Trojice přeměněn na divadlo. Od roku 1815 bylo město součástí Polského království. 23. září 1831 se na radnici konalo poslední zasedání Sejmu povstalců Polského království. 15. května 1863 byl Zygmunt Padlewski jako jeden z vůdců lednového povstání popraven na náměstí před kasárnami. Klášter byl postaven v letech 1911-1913. Během polsko-sovětské války bylo město 18. a 19. srpna 1920 napadeno Rudou armádou a Poláci je úspěšně ubránili. 10. dubna 1921 byl maršál Józef Pilsudski vyznamenán medailí za statečnost.
V roce 1938 byla dokončena stavba železničního mostu na železnici Kutno–Brodnica přes Vislu. Stanice Plock Radziwie na trase do Kutna existovala od roku 1922 a stanice Plock na trase do Sierpců od roku 1934. V říjnu roku 1939 se po útoku nacistů na Polsko stalo město v rozporu s mezinárodním právem součástí Německé říše a v roce 1941 bylo přejmenováno na Schröttersburg po bývalém pruském prezidentovi Friedrichu Leopoldovi von Schrötterovi. Bylo sídlem okresu Schröttersburg. V březnu 1941 nacisté zapálili zdejší Velkou synagogu a Židé byli deportováni do koncentračních táborů. Do té doby tvořili asi čtvrtinu obyvatel. Od konce druhé světové války Plock opět patří Polsku.
V roce 1975 se po územní reformě město opět stalo sídlem vojvodství, ale v roce 1998 tento status zase ztratilo. 7. a 8. června 1991 pobýval v Plocku papež Jan Pavel II.
Památky
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/2013_P%C5%82ock_Cathedral_-_01.jpg/220px-2013_P%C5%82ock_Cathedral_-_01.jpg)
- Katedrála Nanebevzetí Panny Marie, byla podle písemných pramenů založena ve 12. století, stavba byla mnohokrát přestavovována, vnitřní zařízení je z 19. století
Královská kapleː náhrobek knížete Vladislava Hermana († 1102), náhrobek knížete Boleslava III. Křivoústého († 1138); náhrobek Stanislava Krasiňského; v katedrálním pokladu je uložena relikviářová busta sv. Zikmunda s korunou, dar císaře Karla IV.
- Biskupský palác
- Hrad knížat mazovských a plockých - gotická cihlová stavba, přestavěna v 17. a v 19. století
- Kostel sv. Bartoloměje v Plocku, barokní stavba s věží v průčelí
- Bazilika Nanebevzetí Panny Marie a klášter dominikánů
- kostel Panny Marie s klášterem mariavitů z let 1911-1913
- Diecézní muzeum (v bývalém klášteře benediktinů při hradu) – sbírka chrámového nádobí a náčiní, obrazů a soch od gotiky po 19. století
- Muzeum Mazovska – historické regionální sbírky v secesním domě z let 1915-1918
Průmysl
V Płocku se nachází největší polská rafinerie, do roku 1999 "Petrochemia Plock SA.", která se spojila s "CPN" a vytvořily polskou ropnou společnost PKN Orlen. Ta v roce 2007 pro svoji produkci spotřebovala 13,6 milionu tun ropy a vyrobila 8,6 milionu tun paliv. Rafinerie náleží petrochemickému koncernu ORLEN S.A., který má ve městě sídlo.[2]
Partnerská města
Auxerre (2000)
Bălți (2000)
Darmstadt (1988)
Forli (1998)
Fort Wayne (1990)
Chuaj-an (2010)
Loznica (1972)
Mažeikiai (1994)
Mytišči (2006)
Navapolack[3] (1996)
Thurrock (2004)
Galerie
- Hrad
- Katedrála
- Náhrobek Stanisława Krasińského
- Kostel sv. Jiří
- © Marek a Ewa Wojciechowscy / Trips over Poland, CC BY-SA 3.0Kostel sv. Bartoloměje
- Muzeum Mazovska
- Pieta z Drobinu
Odkazy
Reference
- ↑ a b c Główny Urząd Statystyczny: Powierzchnia i ludność w przekroju terytorialnym w 2008 r., s. 172. [1]
- ↑ Raport roczny Grupy ORLEN 2007 [online]. Płock: PKN Orlen [cit. 2010-04-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-12-03. (polsky)
- ↑ Płock zawiesił w sierpniu 2005 roku współpracę z Nowopołockiem na znak protestu przeciwko nierespektowaniu praw człowieka na Białorusi.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Płock na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Plock v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
Galerie Płock na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky města Archivováno 23. 8. 2006 na Wayback Machine.
- Interaktivní plán města
Média použitá na této stránce
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of Poland
Autor: pbartosiak, Licence: CC BY-SA 3.0
Płock Stary Rynek - XIX-wieczny ratusz
Autor: Pbartosiak, Licence: CC BY-SA 3.0 pl
Katedra pw. Wniębowzięcia NMP, bazylika mniejsza, mur., 1 poł. XII, XVI, XVIII, 1902-1903 Płock, ul. Tumska
Autor: Nataliya Shestakova, Licence: CC BY-SA 4.0
This is a photo of a monument in Ukraine, number: 46-227-0070
Autor: Pbartosiak, Licence: CC BY-SA 3.0
Płock, ul. Tumska 8 - dom, kamienica secesyjna, mur., 1915-1918, ob. Muzeum Mazowieckie (zabytek nr rejestr. 553)
Autor: voice: pl:Wikipedysta:Apfelsine, recorded by Sicherlich, Licence: CC BY-SA 3.0
Pronunciation of the term Płock in Polish by Polish native speaker. Female voice.
Autor: Jolanta Dyr, Licence: CC BY-SA 3.0
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bc/Distinctive_emblem_for_cultural_property.svg/20px-Distinctive_emblem_for_cultural_property.svg.png)
The bordered flag of Poland in interpretation supported mostly by Polish wikipedians (more than 85% for). White stripe is "white", and the red one is "crimson" (HTML names). Please note that this is not a normative version. The normative act of Polish law says it should look differently (see: Image:Flag of Poland.svg), but does not directly say what it should look like in w:RGB (sRGB).
Autor: Poznaniak, Licence: CC BY-SA 2.5
Nagrobek Stanisława Krasińskiego w Katedrze Płockiej