Definitnost
Definitnost je pojem z lineární algebry. Popisuje, jaké znaménko mohou nabývat reálné kvadratické formy určené symetrickými maticemi, a obecněji i komplexní seskvilineární formy určené hermitovskými maticemi.
Definitnost matice se v geometrii používá k charakterizaci kuželoseček a kvadrik. Pozitivně definitní matice souvisejí se skalárním součinem a mají řadu aplikací mimo lineární algebru, například v matematické analýze k určování extrémů funkcí více proměnných, v semidefinitním programování a ve fyzice.
Pozitivně definitní matice | Indefinitní matice |
---|---|
Příslušná kvadratická forma na : | Příslušná kvadratická forma na : |
![]() Body splňující (Elipsa). | ![]() Body splňující (Hyperbola). |
Definice
Pro komplexní matice
Pokud pro hermitovskou komplexní matici a každý nenulový komplexní vektor platí:
, | potom se nazývá pozitivně definitní, |
, | potom se nazývá pozitivně semidefinitní, |
, | potom se nazývá negativně definitní, |
, | potom se nazývá negativně semidefinitní, |
v ostatních případech | se nazývá indefinitní. |
Pro reálné matice
Reálné hermitovské matice jsou symetrické a hermitovská transpozice splývá s obvyklou transpozicí. Předchozí definice se pro reálné matice zužuje následovně.
Pokud pro symetrickou reálnou matici a každý nenulový reálný vektor platí:
, | potom se nazývá pozitivně definitní, |
, | potom se nazývá pozitivně semidefinitní, |
, | potom se nazývá negativně definitní, |
, | potom se nazývá negativně semidefinitní, |
v ostatních případech | se nazývá indefinitní. |
Pro bilineární a kvadratické formy
Nechť je vektorový prostor nad komplexními (nebo reálnými) čísly.
Pokud pro Hermitovskou seskvilineární formu (resp. symetrickou bilineární formu ) a libovolný nenulový vektor platí:
, | potom se forma nazývá pozitivně definitní, |
, | potom se forma nazývá pozitivně semi definitní, |
, | potom se forma nazývá negativně definitní, |
, | potom se forma nazývá negativně semidefinitní, |
v ostatních případech | se forma nazývá indefinitní. |
V případě, že prostor má konečnou dimenzi, lze formu reprezentovat vůči libovolné bázi maticí. Bez ohledu na volbu báze se definitnost formy se shoduje s definitností matice.
Definitnost kvadratické formy se odvozuje od definitnosti příslušné symetrické matice.
Vlastní čísla
Každá hermitovská matice má všechna vlastní čísla reálná, neboť díky spektrální větě je podobná reálné diagonální matici s vlastními čísly na diagonále. Definitnost matice je určena znaménky vlastních čísel. Hermitovská matice je:
- pozitivně definitní, právě když má všechna vlastní čísla kladná.
- pozitivně semidefinitní, právě když má všechna vlastní čísla nezáporná.
- negativně definitní, právě když má všechna vlastní čísla záporná.
- negativně semidefinitní, právě když má všechna vlastní čísla nekladná.
- indefinitní, právě když má kladná i záporná vlastní čísla.
Vlastnosti
Řada vlastností platí pro více typů definitnosti, proto je formulujeme jen jednou a odpovídající části jsou odlišeny lomítky.
Násobek
Pokud je matice pozitivně/negativně definitní a je kladné reálné číslo, potom matice je pozitivně/negativně definitní.
Pro semidefinitní matice obou typů stačí, aby bylo nezáporné.
Součet
Pokud jsou matice a pozitivně/negativně definitní/semidefinitní, potom jejich součet je pozitivně/negativně definitní/semidefinitní.
Konvexita
Pokud jsou matice a pozitivně/negativně definitní/semidefinitní a je reálné číslo z intervalu , potom jejich konvexní kombinace je pozitivně/negativně definitní/semidefinitní. Platí i pro konvexní kombinace více matic.
Inverze
Pokud je matice pozitivně/negativně definitní, potom matice k ní inverzní je pozitivně/negativně definitní.
Součiny
- Maticový součin pozitivně definitních matic a stejného řádu nemusí být pozitivně definitní.
- Pokud ale součin komutuje, čili a i jsou pozitivně definitní, pak je pozitivně definitní.
- Hadamardův součin pozitivně definitních matic a je pozitivně definitní.
- Kroneckerův součin pozitivně definitních matic a je pozitivně definitní.
- Frobeniův skalární součin pozitivně definitních matic a je kladné číslo.
Pozitivně definitní matice
Charakterizace
Nechť je reálná symetrická (resp. komplexní hermitovská) matice. Pak následujících deset tvrzení je ekvivalentních:
- Matice je pozitivně definitní.
- Všechna vlastní čísla matice jsou kladná.
- Všechna vlastní čísla všech hlavních podmatic jsou kladná.
- Hlavní minory určené prvními řádky pro jsou kladné, neboli , kde
- tzv. Jacobiho podmínka, či Sylvestrovo kritérium.
- Všechny hlavní minory matice jsou kladné.
- Součty všech hlavních minorů -tého stupně jsou kladné pro .
- Existuje dolní trojúhelníková matice tak, že (resp. pro komplexní případ); viz Choleského rozklad.
- Existuje regulární matice tak, že (resp. pro komplexní případ).
- Existují ortogonální (resp. unitární) matice a diagonální matice s kladnými prvky na diagonále takové, že (resp. pro komplexní případ); viz Jordanův normální tvar a Schurův rozklad.
- Existuje symetrická (resp. hermitovská) regulární matice taková, že . Obvykle se značí ; viz maticové funkce. Matici lze získat například z výše uvedeného rozkladu jako (resp. s hermitovskou transpozicí pro komplexní matice), přičemž prvky diagonální matice jsou dány výrazem .
Důkaz ekvivalence viz např. [1]
Věta dává k dispozici mnoho způsobů jak testovat pozitivní definitnost. V základním kurzu lineární algebry, při práci s malými maticemi () se lze setkat s klasickou Jacobiho podmínkou (Sylvestrovým kritériem). Postupy založené na výpočtu determinantů (minorů) nebo vlastních čísel matice (podmatic) nejsou použitelné v praxi (). Jediný prakticky upotřebitelný postup je Choleského rozklad.
Praktické určení pozitivní definitnosti
Ve výpočetní praxi je často potřeba určit, zda je reálná symetrická matice pozitivně definitní, efektivním, zejména numericky stabilním a časově nenáročným způsobem. Jako nejvhodnější nástroj se pro tento účel jeví Choleského rozklad (výpočet má asymptotickou složitost a algoritmus je numericky stabilní). Pokud matice není pozitivně definitní, pak dojde v průběhu výpočtu k dělení nulou nebo odmocnění záporného čísla. Pokud matice je pozitivně definitní, tyto situace ve výpočtu Choleského rozkladu nenastanou.
Choleského rozklad lze určit i pro komplexní hermitovskou pozitivně definitní matic. Při výpočtu je třeba použít aritmetiku komplexních čísel, a proto je nezbytné hlídat, zdali při výpočtu nedochází k odmocnění záporného čísla. Pokus o výpočet takové odmocniny v komplexní aritmetice obecně neskončí chybovým hlášením programu, ale pokud taková situace nastane, znamená to, že daná matice není pozitivně definitní.
Odkazy
Reference
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Definite matrix na anglické Wikipedii a Definitheit na německé Wikipedii.
- ↑ Miroslav Fiedler, Speciální matice a jejich použití v numerické matematice, TKI SNTL 1981.
Literatura
- FIEDLER, Miroslav. Speciální matice a jejich použití v numerické matematice. [s.l.]: TKI, SNTL, 1981.
- BÄRTSCH, Hans-Jochen. Matematické vzorce. Praha: Academia, 2006. 832 s. ISBN 80-200-1448-9. Kapitola Matice, s. 180–198.
- BEČVÁŘ, Jindřich. Lineární algebra. 1.. vyd. Praha: Matfyzpress, 2019. 436 s. ISBN 978-80-7378-392-1.
- HLADÍK, Milan. Lineární algebra (nejen) pro informatiky. 1.. vyd. Praha: Matfyzpress, 2019. 328 s. ISBN 978-80-7378-378-5.
- OLŠÁK, Petr. Lineární algebra [online]. Praha: 2007 [cit. 2023-02-20]. Dostupné online.
- MOTL, Luboš; ZAHRADNÍK, Miloš. Pěstujeme lineární algebru [online]. [cit. 2023-02-20]. Dostupné online.
Související články
- Choleského rozklad
- Determinant
- Hermitovská matice
Média použitá na této stránce
Autor: Jakob.scholbach, Licence: CC BY-SA 3.0
Ellipse in coordinate system with semi-axes labelled.svg