Proton-M
Proton-M | |
---|---|
![]() Proton-M na odpalovací rampě kosmodromu Bajkonur | |
Země původu | ![]() |
Rodina raket | Proton |
Výrobce | GKNPC Chruničeva |
Účel | těžká nosná raketa k vynášení družic a modulů |
Rozměry | |
Výška | 58,2 m |
Průměr | 7,4 m |
Hmotnost | vzletová: 705 000 kg |
Nosnost | |
na LEO | 23 000 kg |
na GTO | 6 300 kg |
Historie startů | |
Status | aktivní |
Kosmodrom | Bajkonur rampa 81/24 a 200/39 |
Celkem startů | 111 |
Úspěšné starty | 100 |
Selhání | 9 |
Částečná selhání | 2 |
První start | 7. dubna 2001 |
První stupeň – 8S810K | |
Motor | 6× RD-275M |
Tah | 10 532 kN |
Specifický impuls | 285 s |
Doba zážehu | 108 s |
Palivo | oxid dusičitý / asymetrický dimethylhydrazin |
Druhý stupeň – 8S811K | |
Motor | 3× RD-0210 1× RD-0211 |
Tah | 2 399 kN |
Specifický impuls | 327 s |
Doba zážehu | 206 s |
Palivo | oxid dusičitý / asymetrický dimethylhydrazin |
Třetí stupeň – 8S812 | |
Motor | 1× RD-0212 |
Tah | 613,8 kN |
Specifický impuls | 325 s |
Doba zážehu | 238 s |
Palivo | oxid dusičitý / asymetrický dimethylhydrazin |
Čtvrtý stupeň – Briz-M | |
Motor | 1x S5.98M |
Tah | 19,62 kN |
Specifický impuls | 326 s |
Doba zážehu | 3000 s |
Palivo | oxid dusičitý / asymetrický dimethylhydrazin |
Proton-M (rusky Протон-M) je ruská těžká raketa odvozena od rodiny nosných raket Proton vyvinuté bývalým Sovětským svazem. Vyráběna je společností GKNPC Chruničeva a starty raket probíhají z komplexů 81 a 200 na kosmodromu Bajkonur v Kazachstánu. První start tohoto nosiče proběhl 7. dubna 2001.
Popis rakety
Nosič Proton-M se skládá ze tří stupňů, všechny jsou poháněny raketovými motory na kapalná paliva, používající kombinaci oxidu dusičitého jako okysličovadlo a palivo asymetrický dimethylhydrazin. První stupeň je jedinečný v tom, že se skládá z centrální válcové oxidační nádrže o stejném průměru jako ostatní dva stupně a k jeho obvodu je připojeno šest palivových nádrží, z nichž každá nese motor RD-275M, což je vylepšená verze starších motorů RD-253 používaných na raketách Proton-K. Motory v tomto stupni se mohou otáčet tangenciálně až o 7 ° od neutrální polohy a poskytují plnou kontrolu vektorového tahu. Důvodem pro tento návrh je logistika: průměr oxidačních nádrží a dvou následujících stupňů je maximální, které lze dodat železnicí vedoucí na kosmodrom Bajkonur. Nicméně v Bajkonuru se plně sestavený nosič opět přepravuje po železnici, protože má dostatek prostoru.
Druhý stupeň využívá konvenční válcový design. Je poháněn třemi motory RD-0210 a jedním motorem RD-0211. První a druhý stupeň je spojeny válcovou příhradovou mezistupňovou konstrukcí z ocelových prutů, umožňující volný odvod spalin při zážehu motorů druhého stupně.
Třetí stupeň je také válcového provedení. Obsahuje avioniku k řízení prvních tří stupňů. Jsou zde výkyvně uloženy čtyři spalovací komory čtyřkomorového řídicího motoru RD-0214 třetího stupně. Hlavní motor třetího stupně, RD-0213, je nepohyblivě umístěn v podélné ose stupně. Kompletní pohonný systém tvořený těmito dvěma motory je označen jako RD-0212.
Jako horní stupeň se u Proton-M používá Briz-M, nebo jeho předchůdce Block DM. Tyto horní stupně jsou určeny k vynášení těžkých nákladů a družic na nízké, střední a vysoké oběžné dráhy (včetně geosynchronních a geostacionárních).
Galerie
Pohled na první stupeň Proton-M
Proton-M přepraven na starovní rampu
Proton-M při zvedání do vertikální polohy
- (c) Mil.ru, CC BY 4.0
Start rakety Proton-M
Využití
- Na rok 2021 je již po několika odkladech naplánován start rakety Proton-M, který má vynést ruský víceúčelový laboratorní modul Nauka. Ten by se měl připojit k modulu Zvezda na Mezinárodní vesmírné stanici.
- V roce 2022 bude raketa využita k dopravě evropského roveru na povrch Marsu v rámci projektu ExoMars.
Varianta Proton Medium a Light
V září roku 2016 oznámila společnost ILS, která zajišťuje ruské nosné rakety pro zahraniční zákazníky, možnosti využití odlehčených modifikací rakety Proton, které podporuje i výrobní závod Chruničev. Důvodem je snížení nákladů při vypouštění středně těžkých a lehkých komerčních družic.
Odlehčené varianty vycházejí z nosiče Proton-M, který využívá konfiguraci 3+1. Střední varianta Proton Medium v konfiguraci 2+1 bude využívat stejný první stupeň rakety Proton-M, rozdíl bude pouze v lehce protažených nádržích, přičemž dojde k zachování šesti motorů RD-275M. Jako druhý stupeň se použije třetí stupeň z Protonu-M, u kterého se trochu protáhne délka. O pohon se bude starat motor RD-0213, který létá na třetím stupni Proton-M.
Verze Proton Light bude mít také protažený první stupeň, ale bude disponovat pouze čtyřmi motory a čtyřmi externími nádržemi. V horní části stupně se bude nacházet ještě dodatečná palivová nádrž. Druhý stupeň má být shodný s variantou Proton Medium. Obě verze pak budou využívat současný horní stupeň Briz-M s čtyřmetrovým aerodynamickým krytem.[1]
Odkazy
Reference
- ↑ MAJER, Dušan. Dočkáme se odlehčených Protonů? [online]. Kosmonautix, 2016-09-15. Dostupné online.
Související články
Média použitá na této stránce
Autor: alexpgp, Licence: CC BY-SA 2.0
ArabSat 4B Launch campaign. The Proton-M, with Breeze-M upper stage and the payload, are rotated into the vertical position at Pad No. 39. Later, the mobile service tower (seen in the background) will roll up to the rocket and "embrace" it with its service platforms.
(c) Mil.ru, CC BY 4.0
Night start of Proton-M rocket with Blagovest satellite 17.08.2017
Autor: alexpgp, Licence: CC BY-SA 2.0
First stage of Proton-M rocket launcher. Launch campaign BADR-5 (Arabsat-5B), 30.05.2010
Autor: alexpgp, Licence: CC BY-SA 2.0
A newly "rolled out" Proton-M, carrying the Inmarsat-4F3 spacecraft, is readied for "verticalization" at Pad 39.
Autor: alexpgp, Licence: CC BY-SA 2.0
Proton-M rocket prepared for launch. Launch campaign BADR-5 (Arabsat-5B).