Radniční náměstí (Bardejov)
Radniční náměstí | |
---|---|
![]() Celkový pohled na náměstí z věže Baziliky svatého Egídia. Ve středu stojí stavba renesanční radnice | |
Umístění | |
Stát | ![]() |
Město | Bardejov |
Poloha | 49°17′36″ s. š., 21°16′33″ v. d. |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Radniční náměstí v Bardejově tvoří centrální historickou městskou zónu tohoto okresního města v Prešovském kraji.
Bardejovské centrální náměstí je významným dokladem uplatňování stavebních slohů (počínaje gotickým) a představuje ucelený urbanistický soubor staveb charakteristických pro středověké město.
Vznik centrálního prostoru
Vznik centrálního náměstí souvisel se společensko-hospodářskou funkcí tohoto prostranství. Růst počtu obyvatel a narůstající prosperita města vedly k potřebě vytvoření ústředního společenského prostoru. Tak ve středu historického města vzniklo náměstí, obklopené ze všech stran budovami.
Největší hustota zástavby je soustředěna na třech stranách – jižní, západní a východní, které tvoří souvislou řadu vícepodlažních měšťanských a řemeslnických domů, stojících na úzkých gotických parcelách. Svými průčelími jsou domy obrácené do náměstí. Severní ohraničení náměstí zabírá nejmonumentálnější stavba – farní kostel sv. Egídia.
Ústřední bod celého prostoru představuje jedinečná budova goticko-renesanční radnice.
Do náměstí ústí všechny významné ulice historického jádra města.
Vývoj náměstí
Po počáteční spontánní výstavbě města se základní urbanistika změnila od poloviny 14. století. V roce 1352 v souvislosti s možným ohrožením královských měst přikázal král Ludvík I. Veliký z Anjou obehnat město hradbami. Současně s jejich výstavbou tak vznikala plánovitá síť ulic, ústících na centrálním městském prostranství. Od nepaměti na něm probíhal téměř všechen společenský a hospodářský život.
Již v roce 1320 dostal Bardejov od krále Karla I. Roberta privilegium, podle kterého se ve městě mohl konat osmidenní jarmark. Král Zikmund Lucemburský prodloužil v roce 1403 čas jeho trvání na šestnáct dní a roku 1427 povolil konat další jarmark. Místem konání jarmarků bývalo prostranství centrálního městského náměstí.
Bardejovský měšťanský dům
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Bardejov_24.jpg/150px-Bardejov_24.jpg)
Typický dům stojí na obdélníkovém půdorysu s hlavním průčelím obráceným do náměstí. Celou délkou zástavby prochází vstupní chodba, která je průjezdná a původně sloužila pro povozy projíždějící na dvůr. Sloužila zároveň jako vstupní část do ostatních prostor domu. V průjezdu bylo několik portálů, z nichž čelní býval nejdůležitější a jeho ztvárňování se věnovala největší pozornost.
Domy jsou většinou patrové, dvojtraktové. Přední trakt měl obchodní (přízemí domu) a obytnou funkci (patro), zadní sloužil jako hospodářská základna domu (byly zde dílny nebo sklady). Za pozornost stojí i sklepy domů se zachovanou středověkou dispozicí, které se rozprostírají obvykle pod celou stavbou.
Zástavba Radničního náměstí představuje téměř všechny slohová období – od gotiky přes renesanci, baroko až po secesi. V závislosti na době svého vzniku mají domy na fasádách, portálech, oknech a klenbách uměleckou výzdobu.
Významné stavby
Nejcharakterističtější obraz Radničního náměstí vytváří ucelenou řadu 46 domů, které ohraničují jeho tři strany. Některé z nich jsou samy významnými historickými památkami dokumentujícími vývoj stavitelství na slovenském území.
Bazilika svatého Egídia (Jiljí)
Původně gotická sakrální stavba z poloviny 14. století, pozoruhodná zejména interiérovým vybavením – unikátní kolekcí jedenácti gotických křídlových oltářů.
Radnice
Goticko-renesanční stavba ze začátku 16. století postavena pro potřeby městské rady.
Humanistické gymnázium
Budova bývalé latinské školy založené v roce 1538, stojící v těsném sousedství Baziliky svatého Egídia.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Radničné námestie (Bardejov) na slovenské Wikipedii.
Literatura
- Ľ. Hromadová, R. Hriadelová, Bardejov, Tatran, Bratislava, 1977
- A. Frick, Bardejov, kulturní památky, Východoslovenské vydavatelství, Košice, 1976
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Radniční náměstí na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Autor: Doko Ing. Mgr. Jozef Kotulič, Licence: CC BY-SA 3.0
Renesančno-gotické námestie, starobylé námestie obdĺžnikového tvaru má rozlohu 260x80 metrov. V jeho strede sa nachádza architektonický skvost - Mestská radnica. Námestie jeobkolesené z troch strán 46-timi poschodovými meštianskymi domami, postavenými na typických úzkych stredovekých parcelách, kolmých na námestie. Do námestia sú orientované všetky významné ulice historického jadra. Dlažbu námestia tvorili pôvodne mačacie hlavy. Môžete ich tu vidieť i dnes. Námestie Bardejova bolo v stredoveku trhovým námestím - konali sa na ňom jarmoky. Najvýznamnejšou pamiatkou námestia je rímskokatolícka Bazilika svätého Egídia, stojacia v jeho severnej časti. Začali ju stavať začiatkom 15. storočia a postupne dostala podobu veľkolepej gotickej baziliky s tromi loďami. V interiéri zaujme súbor 11 neskorogotických oltárov z 15. a 16. storočia, z ktorých niektoré plastiky sa považujú za vrcholné európske rezbárske práce.
Autor: Doko Ing. Mgr. Jozef Kotulič, Licence: CC BY-SA 3.0
Renesančno-gotické námestie, starobylé námestie obdĺžnikového tvaru má rozlohu 260x80 metrov. V jeho strede sa nachádza architektonický skvost - Mestská radnica. Námestie je obkolesené z troch strán 46-timi poschodovými meštianskymi domami, postavenými na typických úzkych stredovekých parcelách, kolmých na námestie. Do námestia sú orientované všetky významné ulice historického jadra. Dlažbu námestia tvorili pôvodne mačacie hlavy. Môžete ich tu vidieť i dnes. Námestie Bardejova bolo v stredoveku trhovým námestím - konali sa na ňom jarmoky. Najvýznamnejšou pamiatkou námestia je rímskokatolícka Bazilika svätého Egídia, stojacia v jeho severnej časti. Začali ju stavať začiatkom 15. storočia a postupne dostala podobu veľkolepej gotickej baziliky s tromi loďami. V interiéri zaujme súbor 11 neskorogotických oltárov z 15. a 16. storočia, z ktorých niektoré plastiky sa považujú za vrcholné európske rezbárske práce.
Autor: Draceane, Licence: CC BY-SA 4.0
Bardejov, výhled z věže bazilika sv. Jiljí