Radnice – Andělská kolej
Radnice – Andělská kolej | |
---|---|
![]() Románská síň | |
Účel stavby | |
kanceláře, muzeum | |
Základní informace | |
Sloh | románský gotický konstruktivismus |
Architekti | 1.–2. anonymové 3. Vladimír Ježek– –Oktáv Koutský |
Výstavba | 12.–13. století |
Přestavba | 16. století–17. století, |
Zánik | 1892–1893 (bourání) Novostavba 1926–1928 |
Stavitel | 1.–2. anonym, 3. František Strnad |
Další majitelé | Jan ze Středy pražská univerzita |
Současný majitel | město Praha |
Poloha | |
Adresa | náměstí Franze Kafky čp. 16/I, 110 00 Praha 1-Staré Město, ![]() |
Ulice | náměstí Franze Kafky |
Souřadnice | 50°5′16,15″ s. š., 14°25′8,09″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 38227/1-48 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Radnice – Andělská kolej je dům čp. 16/I, stojící na nároží náměstí Franze Kafky 1 a Kaprovy ulice. Jeho nadzemní část je novostavbou radnice z let 1926–1928. Podzemní část, situovaná pod chodníkem jeho vstupní partie, je od roku 1958 zapsána jako kulturní památka.[1] Její románská architektura je v současné době asi z poloviny překrytá instalací Muzea Franze Kafky, hlavní síň je do prohlídkové trasy muzea začleněna bez větších změn.
Historie bourání
Dům společně se sousedními čísly 15, 17 a 18 stál při jižní uliční čáře úzké Mikulášské uličky, a byl podle schváleného plánu asanace staré Prahy v letech 1908–1911 zbourán. Věstník Klubu za starou Prahu nazval svou zprávu titulem Nejstarší obytný dům v Praze byl zbytečně zbořen.[2] Stav dochování středověkého zdiva a architektonických článků třípodlažního domu i sousedního objektu vzbudil zaslouženou pozornost odborníků i veřejnosti již během odkrývání zdiva, ale bourací práce se přes protesty Klubu za starou Prahu a dalších staromilců nezastavily. Pražský magistrát pouze najal pro dokumentaci prací fotografa Jana Kříženeckého (1868–1921), který zhotovil nejméně 45 fotografií[3] a stavebně historického průzkumu se ujali architekt Kamil Hilbert a historik umění, univerzitní profesor Karel Chytil, kteří výsledky své práce publikovali hned následující rok.[4]
Od středověku do asanace
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Andelska_kolej_1.jpg/220px-Andelska_kolej_1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/23/Andelska_kolej_3.jpg/220px-Andelska_kolej_3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cc/And%C4%9Blsk%C3%A1_kolej_%C4%8Dp._16-I.jpg/220px-And%C4%9Blsk%C3%A1_kolej_%C4%8Dp._16-I.jpg)
Dochované přízemí (nyní suterén) mělo dvě prostory. Hlavní a vedlejší síň.
- Hlavní síň má přibližně čtvercový půdorys, po jednom schodu se z předsíně vstupuje portálovou nikou s polokruhovým záklenkem, výška vstupu kolem 155 centimetrů dosvědčuje obyvatele malého vzrůstu. Další menší nika sloužila jako odkládací místo. Dvě malá čtvercová okénka mají rozměry přibližně 50 x 50 centimetrů. Místnost je sklenutá čtyřmi poli křížové klenby bez žeber, s pasy, svedenými do středního sloupku. Sloupek má elegantní základnu (bazi) s nárožními drápky, na ní válcový dřík, dole profilovaný oblounem a výžlabkem a nahoře kubickou hlavici se čtyřmi hladkými zaoblenými štítky. Ve stěně se dochovala jedna plochá přípora klenebního pasu s rytým motivem pětilisté rozety.
- Úzká vedlejší síň má valenou klenbu s otisky prken po šalování.
- První a druhé patro domu byly zbořeny. První patro mělo obvodové zdivo románské, k tomu lehce zahrocené oblouky ostění dveří z doby rané gotiky druhé poloviny 13. a první třetiny 14. století, klenby jeho síně byly žebrové, dochované fragmenty žeber mají hruškový profil. Dochoval se také svorník s erbovním štítkem, helmem a přikryvadly[5] Štitek měl erb původně malovaný, takže se nedochoval. Nejstarší zprávy ve staroměstských archivních pramenechh k tomuto domu chybějí. Místopis zaznamenává tento dům až kolem roku 1344, kdy jej po svém příchodu do Prahy získal tehdejší písař krále Jana Lucemburského Jan IX. ze Středy, pozdější kancléř Karla IV. a biskup litomyšlský i olomoucký. Po něm dům obýval Mistr koleje Všech svatých pražské univerzity, Vincenc Nidek ze Zhořelce, a jak bylo tehdy zvykem, bydlel v něm se studenty. Svým testamentem dům odkázal kapitule Všech svatých na Pražském hradě a univerzitní koleji.[6] V majetku univerzity zůstal dům, přes všechny peripetie, až do 19. století.
Novostavba
Současná budova (chronologicky) třetí budovy radnice pražského magistrátu byla postavena téměř dvě desetiletí po ukončení projektu asanace staré Prahy, v jehož rámci byl dosud třípodlažní středověký dům Andělské koleje ze dvou třetin zbořen a zůstal pouze současný suterén. V architektonické soutěži pražského magistrátu zvítězil a byl realizován projekt na (v pořadí třetí) budovu radnice mezi ulicemi Žateckou a Kaprovou, podmínkou bylo zachování náměstí.
Zbořeniště zůstalo pusté, hned v roce 1911 byly zamítnuty projekty Kamila Hilberta, Josefa Chochola i Ludvíka Čížka.[7], kdy se začal realizovat vítězný návrh na třetí budovu staroměstské radnice podle projektu architektů Vladimíra Ježka a Oktáva Koutského, jež prováděl stavitel František Strnad. Začlenění zbytků románské stavby nebylo uspokojivě vyřešeno. Sloužily jako sklep a sklad, až do roku 1995 byly jen příležitostně ukazovány zájemcům o historii a turistům. Později byly prostory znovu zdokumentovány, fragmenty architektonických článků přemístěny do depozitáře a podlahy i stěny zčásti včleněny do nové expozice Svět Franze Kafky. Umístění muzea do této budovy bylo zdůvodněno tím, že Kafka bydlel v protějším domě v Mikulášské čp. 8/I, kde nezůstalo nic autentického. [8] Expozice není muzeem Franze Kafky.[9]
Odkazy
Reference
- ↑ Radnice - Andělská kolej Památkový Katalog. pamatkovykatalog.cz [online]. [cit. 2024-02-03]. Dostupné online.
- ↑ Věstník Klubu Za starou Prahu, roč. II, 1909, č.5-9 ze 30. listopadu 1911
- ↑ [ Archiv hl. m. Prahy, Sbírka fotografií online]
- ↑ * HILBERT, Kamil. CHYTIL, Karel: Dům Andělské koleje na Starém Městě (Čp. 16-I. „U staré koleje"), Zprávy Komise pro soupis stavebních, uměleckých a historických památek král. hlav. města Prahy 4, 1912, s. 39–48.
- ↑ Archivní fotografie architektonických článků
- ↑ TOMEK, Václav Vladivoj: Základy starého místopisu pražského I. Staré Město, Praha 1877, s. 48
- ↑ VLČEK a kol. 1996, s. 158
- ↑ web Muzea Franze Kafky
- ↑ Muzeum sídlí v Cihelné ulici na Malé Straně.
Literatura
- HILBERT, Kamil. CHYTIL, Karel: Dům Andělské koleje na Starém Městě (Čp. 16-I. „U staré koleje). in: Zprávy Komise pro soupis stavebních, uměleckých a historických památek král. hlav. města Prahy 4, 1912, s. 39–48.
- POCHE, Emanuel: Praha středověká: čtvero knih o Praze: architektura, sochařství, malířství, umělecké řemeslo. Praha: Panorama, 1983, s. 134.
- VLČEK, Pavel a kol.: Umělecké památky Prahy. Staré Město – Josefov. Praha: Academia, 1996, ISBN 80-200-0563-3, s. 157–158.
- DRAGOUN, Zdeněk, ŠKABRADA Jiří, TRYML, Michal: Románské domy v Praze. Praha–Litomyšl Paseka, 2002.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Radnice – Andělská kolej na Wikimedia Commons
- Praha archeologická [1]
- Archiv hl.m. Prahy fotografie
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Gampe, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Gampe, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Andělská kolej - radnice, Kaprova ulice, rekonstrukce domu čp. 16-I
Autor: Gampe, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: