Rapanuiština
Rapanuiština Vānanga Rapa Nui | |
---|---|
![]() Poloha Velikonočního ostrova | |
Rozšíření | ![]() |
Počet mluvčích | asi 1000 |
Klasifikace |
|
Písmo | Latinka (v minulosti pravděpodobně písmo rongorongo) |
Postavení | |
Regulátor | není stanoven |
Úřední jazyk | není úředním |
Kódy | |
ISO 639-1 | není |
ISO 639-2 | není |
ISO 639-3 | rap |
Ethnologue | rap |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Rapanuiština (rapanuisky: Vānanga Rapa Nui, též Rapa Nui nebo Rapanui, ve španělštině také Pascuan) je jazyk domorodých polynéských obyvatel Velikonočního ostrova, což je ostrov v Tichém oceánu, který je součástí Chile a který je známý především sochami moai.
Velikonoční ostrov má přibližně 6000 obyvatel, ale většina z nich mluví pouze španělsky. Podle chilského průzkumu se na ostrově okolo 3700 obyvatel hlásí k rapanuiské národnosti. V roce 2008 se počet mluvčích rapanuištiny odhadoval na 800, většinou pouze dospělých, protože děti se učí v dětství jen španělštinu a rapanuištinu se naučí až v dospělosti.
Jazyk byl ovlivněn tahitštinou a španělštinou, nejbližší je markézštině a maorštině.
Abeceda
Rapanuiština používá latinku doplněnou o speciální znaky. Rapanuiská abeceda:[1]
A, Ā, E, Ē, H, I, Ī, K, M, N, Ŋ, O, Ō, P, R, T, U, Ū, V, ꞌ
Někdy se používají také písmena g, ġ a g̈.[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Rongorongo_B-v_Aruku-Kurenga_%28color%29.jpg/220px-Rongorongo_B-v_Aruku-Kurenga_%28color%29.jpg)
Na Velikonočním ostrově se také nalezly destičky popsané písmem rongorongo. Toto písmo stále nebylo rozluštěno, ale je pravděpodobné, že se jednalo o zápis rapanuištiny.[1]
Příklady
Číslovky
Rapanuisky | Česky |
e tahi | jeden |
e rua | dva |
e hā | tři |
e rima | čtyři |
e ono | pět |
e hitu | šest |
e fito | sedm |
e va'u | osm |
e iva | devět |
ka tahi 'aŋahuru | deset |
Užitečné fráze
Rapanuisky | Česky |
Iorana! | Ahoj! |
Pe hē a koe? | Jak se máš? |
E riva-riva no 'ā a au! | Jsem v pořádku! |
A au ena 'ā! 'e a koe? | Jsem tak-tak a ty? |
Rake-rake ko maui-ui 'ā a au! | Špatně, jsem nemocný! |
Pe hē tu'u hua'ai? | Jak se má tvá rodina? |
A rāua e ri-riva no 'ā! | Jsou v pořádku! |
Pe hē tu'u ŋa matu'a era? | Jak se máte rodiče? |
E riva-riva no 'ā, ko koa atu 'ā o te 'ai he paparu'au 'e he mamaru'au! | No, rádi jsme prarodiče! |
Ko ai tu'u 'iŋoa? | Jak se jmenuješ? |
Ko Koreto to'oku 'iŋoa. | Jmenuji se Koreto. |
'I hē a koe e noho ena? | Kde bydlíš? |
'I Rapa Nui a au e noho nei. | Žiju ve Velikonočním ostrově. |
Ko ai, ko ai tu'u hua'ai? | Od jaké rodiny patříš? |
O te hua'ai Haoa, Cardinali, Paoa, Pakomio, Araki. | Do rodiny Haoa, Cardinali, Paoa, Pakomio, Araki. |
O Mata hē a koe? | K jakému kmeni patříš? |
He Ŋaruti 'e he Marama to'oku Mata. | Patřím ke kmeni Ŋaruti a Marama. |
Mai hē a koe? | Odkud jsi přišel? |
Mai te Porinetia a au. | Pocházím z Polynésie. |
Ka hia o'ou matahiti? | Kolik je ti let? |
Ka piti 'ahuru ma pae to'oku matahiti. | Je mi 25 let. |
Ko ai te 'iŋoa o tu'u matu'a vahine? | Jak se jmenuje tvá matka? |
Ko Rosa te 'iŋoa o to'oku matu'a vahine. | Jméno mé matky je Rosa. |
E hia matahiti o tu'u matu'a vahine? | Jak stará je tvoje máma? |
E hitu 'ahuru o'ona matahiti. | Je jí 70 let. |
Ko ai te 'iŋoa o tu'u matu'a tane? | Jak se jmenuje tvůj otec? |
Ko Niko te 'iŋoa o to'oku matu'a tane. | Jméno mého otce je Niko. |
E ai ro'ā tu'u taina? | Máš bratry? |
Ē, e ai ro'ā to'oku taina? | Ano, mám bratry. |
E hia o'ou taina poreko tane 'e e hia vahine? | Kolik bratrů a sester máte od narození? |
E rima taina poreko vahine 'e e tahi tane. | Pět sester a jeden bratr od narození. |
A hē a koe e oho ena ki tu'u hare? | Kam chodíš do svého domu? |
A te ara poto. | Nejkratší cestou. |
A hē ka tu'u mai tu'u ŋa matu'a era? | Kdy přijedou tvoji rodiče? |
Ki oti te rāua mahana haka ora. | Jakmile vám skončí dovolená. |
Hora aha a koe e kai ena? | Kdy máte oběd? |
Hora ho'e. | V jednu. |
Vzorový text
Otčenáš (modlitba Páně):
- E te Matu'a o mātou o te raŋi ē,
- te me'e haŋa he mo'a o te taŋata
- ta'ato'a i tu'u iŋoa,
- e he haka rē atu mo haka tere ō'ou i a rāua,
- ki haka tano ai i ta'a me'e haŋa 'i te ao nei
- pa he haka tano iŋa atu o ta'a me'e haŋa 'i te raŋi.
- E va'ai mai koe 'arīnā
- to mātou o te kai.
- E haka kore koe i te mātou hara,
- pa he haka rehu iŋa o mātou i
- te me'e 'ino aŋa mai e te rua.
- 'Ē, 'i te hora o te haka 'atu mai, 'ina koe ko haka
- rē i a mātou mo viri ki roto i te hara; e haka e'a
- koe i a mātou mai roto i te rima o Rukifero.
- te me'e haŋa he mo'a o te taŋata
Ukázka
Všeobecná deklarace lidských práv v rapanuištině:[1]
Te hanau henua, mai te poreko hanga, he manu tere, manu rarama e manu mana’u; ko tu’u piru ana ta’ato’a. Mai ai he hanau e haka topa ro a i te mana’u, e here, e mo’a, e tapu ki a raua ‘a.
Český překlad:
Všichni lidé se rodí svobodní a sobě rovní co do důstojnosti a práv. Jsou nadáni rozumem a svědomím a mají spolu jednat v duchu bratrství.
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Rapa Nui language na anglické Wikipedii.
- ↑ a b c d Rapa Nui language, alphabet and pronunciation. omniglot.com [online]. [cit. 2020-06-11]. Dostupné online.
Média použitá na této stránce
Fotografía hecha por el autor
Verso of rongorongo Tablet B, Aruku Kurenga.
Bandera de la Isla de Pascua/Easter Island/Rapa Nui flag, a red Rei Miru on a white background