Sedlec-Prčice
Sedlec-Prčice | |
---|---|
![]() Centrální dvojměstí s kostelem svatého Vavřince v Prčici a kostelem svatého Jeronýma v Sedlci | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | město |
Pověřená obec | Sedlčany |
Obec s rozšířenou působností | Sedlčany (správní obvod) |
Okres | Příbram |
Kraj | Středočeský |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°34′19″ s. š., 14°31′58″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 2 942 (2024)[1] |
Rozloha | 64,13 km²[2] |
Nadmořská výška | 407 m n. m. |
PSČ | 257 91 |
Počet domů | 1 264 (2021)[3] |
Počet částí obce | 36 |
Počet k. ú. | 15 |
Počet ZSJ | 29 |
Kontakt | |
Adresa městského úřadu | nám. 7. května 62 257 91 Sedlec-Prčice starosta@sedlec-prcice.cz |
Starostka | Miroslava Jeřábková |
Oficiální web: www | |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Sedlec-Prčice | |
Další údaje | |
Kód obce | 530573 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Sedlec-Prčice (německy Sedletz a Pertschitz) je město v okrese Příbram ve Středočeském kraji, asi 12 km jihovýchodně od Sedlčan. Žije zde přibližně 2 900[1] obyvatel.
Skládá se z města Sedlec a městyse Prčice, sloučených v roce 1957, a dalších 34 částí obce, které jsou vesnicemi a osadami.
V současnosti je město zřejmě nejvíce proslulé pořádáním tradičního pochodu Praha-Prčice.
Geografie
Pro okolí Sedlce-Prčice se koncem 19. století vžilo pojmenování Český Meran, to proto, že je nápadně podobné krajině kolem italského města Merano. Tak nazval Sedleckou kotlinu asi před 130 lety profesor táborského gymnázia Václav Křížek při školním výletu, srovnával pohled z vrchu s pohledem na alpský sestup k městečku Meran (italsky Merano).
Historie
Starší a historicky významnější je Prčice, dokládaná již v 11. století. Náležela pánu Vítkovi z Prčice, od něhož odvozují svůj původ nejstarší české šlechtické rody Vítkovců, resp. Rožmberků, páni z Hradce, páni z Landštejna a páni z Ústí.
Městečka a jejich okolí byla poznamenána třicetiletou válkou a těžce zasažena neúrodou a velkým hladomorem v českých zemích v letech 1770–1772, který připomínají i kříže a pomníčky v okolí. Zachovala si víceméně dodnes svůj venkovský charakter, zejména kvůli absenci průmyslu způsobené nepřítomností železničního spojení. Železnice Praha - Budějovice byla v 19. století vedena 10–15 km východně od obou městeček, nejbližší železniční stanice je v obci Heřmaničky cca 6 km severovýchodně. Od 19. století do reformy v roce 1961 byl Sedlec okresním městem.
Město bylo tragicky zasaženo na konci druhé světové války, kdy 7. května 1945 projíždějící jednotky SS vypálily sedleckou školu, v níž povstalí Češi drželi německé zajatce, a postřílely 21 místních občanů. Událost připomínají pomník v místě neštěstí a společný hrob obětí na sedleckém hřbitově.
Historická jádra obou částí dvojměstí jsou součástí městské památkové zóny Sedlec-Prčice.[4]
Obecní správa
Části města
- Bolechovice (k. ú. Bolechovice I)
- Bolešín (k. ú. Uhřice u Sedlce)
- Božetín (k. ú. Vrch otice)
- Divišovice (k. ú. Divišovice)
- Dvorce (k. ú. Dvorce u Sedlce)
- Chotětice (k. ú. Divišovice)
- Jetřichovice (k. ú. Jetřichovice)
- Kvasejovice (k. ú. Kvasejovice)
- Kvašťov (k. ú. Přestavlky u Sedlce)
- Lidkovice (k. ú. Měšetice)
- Malkovice (k. ú. Kvasejovice)
- Matějov (k. ú. Kvasejovice)
- Měšetice (k. ú. Měšetice)
- Monín (k. ú. Vrchotice)
- Moninec (k. ú. Jetřichovice)
- Mrákotice (k. ú. Divišovice)
- Myslkov (k. ú. Nové Dvory u Kvasejovic)
- Náhlík (k. ú. Vrchotice)
- Násilov (k. ú. Vrchotice)
- Nové Dvory (k. ú. Nové Dvory u Kvasejovic)
- Prčice (k. ú. Prčice)
- Přestavlky (k. ú. Přestavlky u Sedlce)
- Rohov (k. ú. Dvorce u Sedlce)
- Sedlec (k. ú. Sedlec u Votic)
- Staré Mitrovice (k. ú. Dvorce u Sedlce)
- Stuchanov (k. ú. Kvasejovice)
- Sušetice (k. ú. Sušetice)
- Šanovice (k. ú. Šanovice)
- Uhřice (k. ú. Uhřice u Sedlce)
- Včelákova Lhota (k. ú. Vrchotice)
- Veletín (k. ú. Veletín)
- Víska (k. ú. Dvorce u Sedlce)
- Vozerovice (k. ú. Bolechovice I)
- Vrchotice (k. ú. Vrchotice)
- Záběhlice (k. ú. Dvorce u Sedlce)
- Záhoří a Kozinec (k. ú. Jetřichovice)
Součástí města je také základní sídelní jednotka Na Františku. Matějov se dále dělí na Dolní Matějov a Horní Matějov, které jsou také základními sídelními jednotkami. K městu patří také Brandíra, Bucek, Buckovna, Grošíček, Jankov, Koblázka, Kužel, Milkov, Mlejnec, Myslivna, Na Jezerech, Na Zavadilce, Nová Hospoda, Podhoří, U Šiků a Zahrádky.
Sousedními obcemi sídla jsou Borotín, Jesenice, Nadějkov, Jistebnice, Červený Újezd, Heřmaničky, Nedrahovice, Nechvalice, Kosova Hora, Ješetice a Střezimíř.
Dvojměstí vzniklo 6. září 1957[5] sloučením původně samostatných obcí, města Sedlec (dříve též Sedlec u Sedlčan, Sedlec na dráze Františka Josefa, Sedlec na dráze Wilsonově, Sedlec u Votic) a městyse Prčice, které spolu těsně sousedí.
V letech 1960–2006 město leželo v okrese Benešov.
Územněsprávní začlenění
Dějiny územněsprávního začleňování zahrnují období od roku 1850 do současnosti. V chronologickém přehledu je uvedena územně administrativní příslušnost obce v roce, kdy ke změně došlo:
- 1850 země česká, kraj České Budějovice, politický okres Milevsko, soudní okres Sedlec[6]
- 1855 země česká, kraj Tábor, soudní okres Sedlec
- 1868 země česká, politický okres Sedlčany, soudní okres Sedlec
- 1939 země česká, Oberlandrat Tábor, politický okres Sedlčany, soudní okres Sedlec[7]
- 1942 země česká, Oberlandrat Praha, politický okres Sedlčany, soudní okres Sedlec[8]
- 1945 země česká, správní okres Sedlčany, soudní okres Sedlec[9]
- 1949 Pražský kraj, okres Sedlčany[10]
- 1960 Středočeský kraj, okres Benešov
- 2003 Středočeský kraj, okres Benešov, obec s rozšířenou působností Sedlčany
- 2007 Středočeský kraj, okres Příbram, obec s rozšířenou působností Sedlčany
Společnost
Rok 1932
Ve městě Sedlec na Wilsonově dráze (883 obyvatel, město se později stala součástí města Sedlec-Prčice) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody (výběr):[11] poštovní úřad, telefonní úřad, telegrafní úřad, okresní soud, důchodkový kontrolní úřad, četnická stanice, katol. kostel, 3 lékaři, zvěrolékař, notář, 2 autodopravci, Městský biograf, elektrárna, fotoateliér, 4 hostince, 2 hotely (Na Knížecí, Záložna), lékárna, 2 mlýny, pila, Občanská záložna v Sedlci, Okresní záložna hospodářská, školkařsko-semenářské družstvo, zubní ateliér.
Ve městě Prčice (788 obyvatel, město se později stala součástí města Sedlec-Prčice) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody (výběr):[12] poštovní úřad, telefonní úřad, telegrafní úřad, katol. kostel, synagoga, klášter milosrdných sester, nemocnice, společenstvo smíšených živností, 2 nákladní autodopravci, cihelna, 3 hostince, kamnář, kapelník, továrna na likéry, 3 mlýny, pila, spořitelní a záložní spolek pro Prčice, 2 stavitelé, strojírna, velkostatek.
V obci Divišovice (přísl. Dobrošovice, Mrákotice, Vršovice, 417 obyvatel, samostatná obec se později stala součástí města Sedlec-Prčice) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[13] 3 hostince, 2 kováři, 2 mlýny, 7 rolníků, obchod se smíšeným zbožím, 3 trafiky.
Ve vsi Jetřichovice (přísl. Cunkov, Javoří, Alenina Lhota, Moninec, Ounuz, Záhoří a Kozinec, 498 obyvatel, samostatná ves se později stala součástí města Sedlec-Prčice) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[14] družstvo pro rozvod elektrické energie pro Jetřichovice, Sánovice a Uhřice, 3 hostince, 3 koláři, 2 kováři, krejčí, obuvník, plletárna, 2 řezníci, 2 obchody se smíšeným zbožím, švadlena, 2 trafiky, velkostatek.
V obci Měšetice (přísl. Lidkovice, 347 obyvatel, samostatná obec se později stala součástí města Sedlec-Prčice) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[15] bednář, 2 hostince, kolář, kovář, lihovar, mlýn, rolník, trafika, velkostatek.
V obci Přestavlky (přísl. Dvorce, Kvašťov, Rohov, Staré Mitrovice, Víska, Záběhlice, 662 obyvatel, samostatná obec se později stala součástí města Sedlec-Prčice) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[16] 2 cihelny, družstvo pro rozvod elektrické energie v Přestavlkách, holič, 3 hostince, kolář, kovář, 2 mlýny, škrobárna, 2 švadleny, 4 trafiky, velkostatek.
V obci Uhřice (přísl. Boletín, 167 obyvatel, samostatná obec se později stala součástí města Sedlec-Prčice) byly v roce 1932 evidovány tyto živnosti a obchody:[17] hostinec, družstevní lihovar, 2 mlýny, 2 pily, 3 rolníci, švadlena, trafika, truhlář, velkostatek, zámečník.
Pamětihodnosti
Osobnosti
- Prokop Chocholoušek (1819–1864), český novinář a spisovatel
- Josef Paukner (1847–1906), český hudební skladatel
- Miloš Ondřej (1940–2012), český botanik a vysokoškolský pedagog
- Vítek z Prčice
- Karel Chaba (1925–2009), český malíř
- Jiří Načeradský (1939–2014), český malíř zastoupený také v Centre Pompidou v Paříži
Doprava
Dopravní síť
Městem vedou silnice II/120 Klimětice – Sedlec-Prčice – Borotín – Mladá Vožice a II/121 Votice – Sedlec-Prčice – Milevsko – Mirotice – Buzice – Blatná. Do města dále vedou silnice III. třídy. Železniční trať ani stanice či zastávka na území obce nejsou.
Autobusová doprava 2024
Autobusovou dopravu ve městě Sedlec-Prčice zajišťují společnosti Arriva Střední Čechy, Bus Line Jižní Čechy, ČSAD Benešov a COMETT PLUS. Město je součástí Pražské integrované dopravy (PID). Ve městě se nacházejí zastávky Sedlec-Prčice,Divišovická, Sedlec-Prčice,nám. a Sedlec-Prčice,Prčice. Mezi další zastávky spadající pod město jsou Sedlec-Prčice,Divišovice, Sedlec-Prčice,Dvorce, Sedlec-Prčice,Chotětice, Sedlec-Prčice,Jetřichovice,Sedlec-Prčice,Jetřichovice,Záhoří, Sedlec-Prčice,Kvasejovice, Sedlec-Prčice,Malkovice, Sedlec-Prčice,Malkovice,rozc., Sedlec-Prčice,Matějov, Sedlec-Prčice,Měšetice, Sedlec-Prčice,Mrákotice, Sedlec-Prčice,Myslkov, Sedlec-Prčice,Nové Dvory, Sedlec-Prčice,Nové Dvory,rozc.Myslkov, Sedlec-Prčice,rozc.Mrákotice, Sedlec-Prčice,Rozc.Násilov, Sedlec-Prčice,rozc.Přestavlky, Sedlec-Prčice,rozc.Rohov, Sedlec-Prčice,Staré Mitrovice, Sedlec-Prčice,Sušetice, Sedlec-Prčice,Sušetice,U Šiků, Sedlec-Prčice,Uhřice, Sedlec-Prčice,u Milotů, Sedlec-Prčice,Veletín, Sedlec-Prčice,Veletín,rozc., Sedlec-Prčice,Vrchotice, Sedlec-Prčice,Vrchotice,Na Františku a Sedlec-Prčice,Záběhlice. V místních částech Bolechovice, Bolešín, Božetín, Kvašťov, Lidkovice, Monín, Moninec, Náhlík, Přestavlky, Stuchanov, Šanovice, Včelákova Lhota, Víska, Vozerovice, Záhoří a Kozinec se autobusové zastávky nenacházejí. Město obsluhují autobusové linky 451, 454, 513 a 559. Autobusová linka 451 spojuje Sedlec-Prčice s Heřmaničkami a Voticemi a na druhou stranu s Červeným Újezdem, Střezimíří a Borotínem. Linka 454 spojuje Sedlčany s Táborem přes Nedrahovice, Jesenici, Sedlec-Prčice, Nadějkov, Jistebnici, Radkov a Balkovu Lhotu. Linka 513 spojuje Sedlčany, Nedrahovice, Jesenici, Sedlec-Prčice a Vrchotice. Linka 559 propojuje město s Nechvalicemi a Sedlčany.
Turistika
- Cyklistika – Městem vedou cyklotrasy č. 11 Praha - Neveklov - Kosova Hora - Sedlec-Prčice - Tábor, č. 0042 Jesenice - Sedlec-Prčice - Heřmaničky - Jankov, č. 0074 Jesenice - Veletín - Cunkov - Jistebnice, č. 1154 Orlík n.Vlt. - Kostelec n. Vlt. - Kovářov - Chyšky - Veletín - Sedlec-Prčice a č. 7143 Petrovice - Nechvalice - Nové Dvory.
- Pěší turistika – Územím města procházejí turistické trasy
Kosova Hora - Jesenice - Matějov - Jistebnice,
Nuzov, - Ješetice - Sedelec - Veletín - Obděnice,
Mitrovice - Kvašťov - Prčice - Sedlec - Matějov - Radešice - Obděnice,
Heřmaničky - Kvašťov - Prčice - Sedlec - Jetřichovice - Ounuz - Nadějkov a
Kvasejovice - Zvěřinec - Novvé Dvory - Počepice.
Galerie
- Sedlec - Prčice
- Most Karla Burky
- Hospůdka Na Růžku
- Prčice
- (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0Sedlec od severu
- Kostel
- Stavení
- Hasičská zbrojnice
- Údolí
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Sedlec - Prčice - Památkový Katalog. pamatkovykatalog.cz [online]. [cit. 2020-03-22]. Dostupné online.
- ↑ Archivovaná kopie. www.sedlec-prcice.cz [online]. [cit. 2008-03-15]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-02-18.
- ↑ Správní uspořádání Předlitavska 1850-1918
- ↑ Amtliches Deutsches Ortsbuch für das Protektorat Böhmen und Mähren
- ↑ Nařízení ministra vnitra č. 185/1942 Sb.
- ↑ Dekret presidenta republiky č. 121/1945 Sb.. aplikace.mvcr.cz [online]. [cit. 28-09-2011]. Dostupné v archivu pořízeném dne 28-09-2011.
- ↑ Vládní nařízení č. 3/1949 Sb.. aplikace.mvcr.cz [online]. [cit. 22-05-2011]. Dostupné v archivu pořízeném dne 22-05-2011.
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 1527. (česky a německy)
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 1418. (česky a německy)
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 197. (česky a německy)
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 498. (česky a německy)
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 820. (česky a německy)
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 1433. (česky a německy)
- ↑ Adresář republiky Československé pro průmysl, živnosti, obchod a zemědělství, sestavila a vydala firma Rudolf Mosse, Praha 1932, svazek I, str. 1755. (česky a německy)
Související články
Externí odkazy
Galerie Sedlec-Prčice na Wikimedia Commons
Obrázky, zvuky či videa k tématu Sedlec-Prčice na Wikimedia Commons
Zpráva Archeologové našli v Prčici sídlo Vítkovců ve Wikizprávách
- Sedlec-Prčice v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky města
- Stránky pochodu
- [1]
- Sedlec-Prčice v Muzeu České Sibiře
- Římskokatolická farnost Sedlec - Prčice
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Pásové značení turistických cest v terénu České republiky - červená.
Pásové značení turistických cest v terénu České republiky - modrá.
Pásové značení turistických cest v terénu České republiky - zelená.
Pásové značení turistických cest v terénu České republiky - žlutá.
Autor: ŠJů (cs:ŠJů), Licence: CC BY-SA 3.0
Sedlec and Prčice, Sedlec-Prčice, okres Příbram. Ulice a most Karla Burky v Prčici, pohled z Prčice směrem k Revoluční ulici v Sedlci.
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Sedlec-Prčice-Sedlec, okres Příbram. Pohled od severu.
Autor: PatrikPaprika, Licence: CC BY-SA 3.0
Hasičská zbrojnice v dvojměstí Sedlec-Prčice.
Autor: Zirland, Licence: CC BY-SA 2.5
Flag of Sedlec-Prčice (city in Czechia)
Autor: ŠJů (cs:ŠJů), Licence: CC BY-SA 3.0
Sedlec-Prčice, okres Příbram. Pohled od Sušetic.
Autor: ŠJů (cs:ŠJů), Licence: CC BY-SA 3.0
Sedlec, Sedlec-Prčice, okres Příbram. Náměstí 7. května, kostel svatého Jeronýma.
(c) Lightekk na projektu Wikipedie v jazyce čeština, CC BY-SA 3.0
Sedlec-Prčice - pohled
Coat of arms of Sedlec-Prčice, Příbram district, Czech Republic
Autor: Richenza, Licence: CC BY-SA 3.0
Socha svatého Isidora na náměstí. Sedlec-Prčice, Prčice, okres Příbram. Česká republika.
Autor: Richenza, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: (?) for ŠJů (cs:ŠJů), Licence: CC BY-SA 3.0
Sedlec, Sedlec-Prčice, okres Příbram. Hospůdka Na růžku na křižovatce Jetřichovické a Malé ulice.