Seznam kulturních památek na Starém Městě – Betlémský obvod, západní část
Tento seznam nemovitých kulturních památek v části Staré Město v hlavním městě Praze vychází z Ústředního seznamu kulturních památek ČR, který na základě zákona č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči, vede Národní památkový ústav jako ústřední organizace státní památkové péče. Údaje jsou průběžně upřesňovány, přesto mohou obsahovat i řadu věcných a formálních chyb a nepřesností či být neaktuální.
Pokud byly některé části dotčeného území vyčleněny do samostatných seznamů, měly by být odkazy na tyto dílčí seznamy uvedeny v úvodu tohoto seznamu nebo v úvodu příslušné sekce seznamu.
Staré Město je od roku 1971 součástí Pražské památkové rezervace.[1]
ZSJ Betlémský obvod – západní část
Základní sídelní jednotka Betlémský obvod zaujímá území západně od ulic Na můstku a Melantrichova (prodloužená osa Václavského náměstí) a od Malého náměstí, jižně od Josefova a severně od Národní třídy. Tento seznam zahrnuje západní část tohoto území, tj. západně od ulic Na Perštýně, Husova a Valentinská.
Památka | Fotografie | Rejstříkové číslo v ÚSKP | Sídelní útvar | Poloha | Popis a poznámky | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Restaurace Střelecký ostrov (Q31827593) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0 | 38426/1-171 Pam. katalog MIS | Staré Město | Střelecký ostrov 336 50°4′49,68″ s. š., 14°24′37,63″ v. d. | Sportovní střelnice - spolkový dům ostrostřelců, restaurace. Klasicistní jednotraktová staba podle projektu J. Zobela z r. 1811-12 na místě dřevěné přízemní střelnice. V roce 1912 byl patře zřízen kinosál, v 60. letech byla budova adaptována pro TJ. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Most Legií (Q11785802) | ![]()
| 40873/1-1739 Pam. katalog MIS | Staré Město | Staré Město a Malá Strana, mezi Národní a Vítěznou 50°4′52,86″ s. š., 14°24′38,41″ v. d. | Silniční most Legií, kamenný most propojující Staré Město a Malou Stranu. Postaven na místě řetězového mostu Františka I. Je dílem Antonína Balšánka z roku 1896. Postaven byl za pomoci konstruktérů Jiřího Soukupa a Josefa Janů (Janků) v letech 1898–1901 (dle anotace v Památkovém katalogu v letech 1889–1890). * Reliéfní výzdoba převážně z dílen Viléma Amorta a Josefa Palouše, reliéfy řemesel a rostlinný dekor ve spodní části litinových kandelábrů uličního osvětlení jsou dílem sochaře Gustava Zouly. Délka mostu 343 m, šířka cca 16 m.
Památkově chráněno od roku 1975. | |||||
Palác Lažanských (Q12043591) |
| 38848/1-439 Pam. katalog MIS | Staré Město | Národní 1012/1, Divadelní 1012/3, Smetanovo nábřeží 1012/2 50°4′54,1″ s. š., 14°24′48,4″ v. d. | Nárožní třípatrová palácová novostavba byla vyprojektována Ignácem Ullmannem v letech 1861–1863 ve stylu francouzské novorenesance. Palác Lažanských, v budově dnes sídlí Filmová a televizní fakulta Akademie múzických umění, v přízemí je umístěna od roku 1881 kavárna Slavia, v přízemí je též vinárna Parnas. Dispozice nepravidelného lichoběžníkovitého půdorysu je tvořena třemi dvoutraktovými křídly a jednotraktovým spojovacím křídlem; uprostřed obdélný dvůr (v západní dvorní fasádě vystupuje tříosý schodištní rizalit). Menší lichoběžníkový dvorek je situován při severním okraji parcely, zakryt prosklenou střechou. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Smetanovo nábřeží 4 - Divadelní 5 (Q23542349) | 38424/1-170 Pam. katalog MIS | Staré Město | Smetanovo nábřeží 334/4, Divadelní 334/5 50°4′55,32″ s. š., 14°24′48,6″ v. d. | Dům je klasicistní stavbou dle projektu Františka Wolfa z roku 1846. Je součástí Grueberovy úpravy nábřeží, dvou bloků domů po stranách parku s pomníkem císaře Františka I. Lichoběžníkový půdorys s dvěma protilehlými dvoutrakty spojenými dvěma jednotrakty. Boční a zadní část o patro vyšší. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | ||||||
Budova Hollar (Q12020007) | ![]()
| 38839/1-434 Pam. katalog MIS | Staré Město | Smetanovo nábřeží 995/6, Divadelní 995/7 50°4′56,44″ s. š., 14°24′48,75″ v. d. | Měšťanský dům. Dvoupatrová budova byla postavena v roce 1846 podle plánů Josefa Kaury ml. jako pozdně klasicistní novostavba na nově upraveném nábřeží. Nárožní dům prošel úpravami v letech 1893 a 1927. Trojkřídlá dvoupatrová nárožní budova uzavírající obdélný dvůr s hlavním průčelím na nábřeží. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Krannerova fontána – pomník císaře Františka I. (Q12031424) | ![]() | 38166/1-10 Pam. katalog MIS | Staré Město | park Národního probuzení, pp. 1148/1 50°4′58,71″ s. š., 14°24′48,74″ v. d. | Pomník císaře Františka I. (Krannerova fontána). Novogotická stavba ze 40. let 19. století od J. O. Krannera a K. Svobody v sobě spojuje pomník a kašnu. Na pískovcovém pomníku se nachází celkem 26 soch – alegorií českých krajů a Prahy, umění, vědy, řemesel a císaře Františka I. Všechny jsou od J. Maxe. Věžovitý novogotický pomník s kašnou je tvořen centrálním kaskádovým polygonem (křížový půdorys), na jehož pilířích jsou umístěny 170 cm vysoké alegorické figury 16 českých krajů, v čele sedí sedmnáctá postava – alegorie Prahy. Ze středu kašny vystupuje 29 m vysoká fiála. Ve spodní části fiály, tvořící baldachýn, uvnitř stojí jezdecká socha císaře Františka I. (výška 291 cm, originál byl roku 1919 odstraněn, roku 2003 na místo navrácen odlitek). Zhruba ve stejné výškové úrovni se pod drobnými baldachýny při čtyřech pilířích nachází vždy dvojice 140 cm vysokých alegorických postav, jejichž konzolky jsou neseny zvířecími či lidskými figurami. Jednotlivé alegorické postavy symbolizují: mír, hojnost, vědu, umění, průmysl, obchod, orbu a hornictví. Ve čtyřech trojúhelníkových štítech fiály umístěny český a lucemburský lev, moravská a rakouská orlice. Vlastní věžový pomník s kašnou s polygonální (křížovou) centrální částí je obklopen vnější nádrží. Tuto nádrž na půdorysu osmicípé hvězdy po obvodu vymezuje kružbové zábradlí. Technické provozní zázemí je tvořeno poměrně rozsáhlými podzemními prostorami se šachtou do ulice Divadelní. Okolí pomníku je parkově upraveno a od okolní komunikace odděleno nízkou ozdobnou kovovou mříží. Poznámka: Mezi Smetanovým nábřežím (mezi čo. 6 a 8) a Divadelní ulicí. | |||||
U Kuchyňků (Q31827977) |
| 44514/1-165 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 323/27, Betlémská 323/3 50°5′1″ s. š., 14°24′50,49″ v. d. | Měšťanský dům U Kuchyňků. Trojkřídlý nárožní dům je v jádru gotický, renesančně přestavovaný, dnešní podoba je ale pozdně klasicistní z doby kolem roku 1846. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Smetanovo nábřeží 8 - Betlémská 1 (Q21506062) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0 | 38422/1-169 Pam. katalog MIS | Staré Město | Smetanovo nábřeží 331/8, Betlémská 331/1 50°5′0,78″ s. š., 14°24′48,77″ v. d. | Měšťanský dům. Novostavba podle plánů architekta Bernarda Gruebera z roku 1845, stavitelem byl Antonín Danda. Dvoupatrový dvojkřídlý nárožní dům ve stylu pozdního klasicismu s několika novorenesančními prvky. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Naplavačů (Q31827378) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 38416/1-166 Pam. katalog MIS | Staré Město | Smetanovo nábřeží 324/10, Karoliny Světlé 324/29 50°5′1,52″ s. š., 14°24′49,81″ v. d. | Měšťanský dům U Naplavačů. Pozdně klasicistní novostavba Josefa Tredrovského z roku 1846. Dvoupatrový trojkřídlý dům s vnitřním dvorkem je součástí zástavby nového nábřeží. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U zlatého koníka (Q31827534) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 38418/1-167 Pam. katalog MIS | Staré Město | Smetanovo nábřeží 325/12, Karoliny Světlé 325/31 50°5′2,1″ s. š., 14°24′49,78″ v. d. | Měšťanský dům U zlatého koníka. Objekt vznikl spojením dvou domů čp. 325 a 326 roku 1853. O rok později byl přestavěn podle plánů F. Wolfa. Dům se stal čtyřkřídlým s velkým dvorem. Do nábřeží dvoupatrový, do ulice třípatrový řadový dům o čtyřech křídlech ve svahu. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Poličků (Q31827399) |
| 38420/1-168 Pam. katalog MIS | Staré Město | Smetanovo nábřeží 327/14, Karoliny Světlé 327/33 50°5′2,54″ s. š., 14°24′49,97″ v. d. | Měšťanský dům U Poličků. Řadový trojkřídlý dům, do nábřeží dvoupatrový, s vnitřním dvorkem je převážně novostavbou Františka Wolfa z let 1861–1862. Je součástí jednotné výstavby regulovaného nábřeží. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U dvou okounků (Q21506175) |
| 38414/1-164 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 322/25, Divadelní 322/24, Betlémská 322/2 50°5′0,25″ s. š., 14°24′50,73″ v. d. | Měšťanský dům U dvou okounků, U Jitrničků, a prampouchy v Betlémské ulici. Původně se jednalo o čtyřkřídlý objekt, patrová hlavní budova je renesanční. Roku 1881 na ní byly historizující fasádou překryty starší renesanční a barokní omítky. Během 90. let 20. století došlo k demolici západního křídla, bylo nahrazeno novostavbou. Středověká část (sklep v severovýchodním nároží). Dům vzepřen proti vedlejšímu (přes Betlémskou ulici) dvojicí prampouchů. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Dům čp. 320 (Q31827506) | ![]()
| 38412/1-163 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 320/21, Divadelní 320/20, Konviktská 320/1 50°4′58,91″ s. š., 14°24′51,14″ v. d. | Měšťanský dům. Klasicistní trojkřídlý dvoupatrový nárožní dům z let 1826 a 1828. Podle plánů Karla Pollaka bylo postaveno jednopatrové křídlo při ulici Karoliny Světlé, stavitel K. Duchoslav dovedl celou budovu do dnešní podoby. Dvůr je pavlačový. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Divadelní 14 (Q21490696) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 40912/1-1762 Pam. katalog MIS | Staré Město | Divadelní 1032/14 50°4′56,91″ s. š., 14°24′50,46″ v. d. | Činžovní dům. Řadový třípatrový dům je novorenesanční novostavbou postavenou podle plánů Jana Zeyera a Antonína Wiehla z roku 1875. Na výzdobě domu se podíleli Josef Tulka a Josef Václav Myslbek. Řadový nájemní dům na půdorysu písmene L se zadním dvorkem. Na hlavní průčelní třípatrovou budovu navazuje jednopatrové dvorní křídlo. Památkově chráněno od roku 1975. | |||||
Karoliny Světlé 17 (Q21198665) | ![]() | 44540/1-442 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 1035/17 50°4′57,32″ s. š., 14°24′52,05″ v. d. | Činžovní dům. Řadový třípatrový dům je novorenesanční novostavbou, postavenou podle plánů Antonína Wiehla a Jana Zeyera z roku 1876. Na výzdobě domu se podíleli František Ženíšek a Josef Václav Myslbek. Řadový třípatrový nájemní dům s křídlem do dvora. Dispozičně je celý objekt řešen jako zrcadlově obrácený protějšek sousedního domu čp. 317 od stejné dvojice architektů. Dům je z větší části podsklepen. Střecha hlavní budovy sedlová, nad bočním křídlem pultová. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Vratislavů (Q21296187) | ![]() | 38410/1-162 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 317/15 50°4′56,92″ s. š., 14°24′52,31″ v. d. | Měšťanský dům U Vratislavů. Řadový třípatrový dům s pultovou střechou je novostavbou ve stylu palladiánské novorenesance podle návrhů Antonína Wiehla a Jana Zeyera z roku 1877. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Spořitelna česká - Akademie věd (Q22667219) | 38842/1-436 Pam. katalog MIS | Staré Město | Národní 1009/3 a 5, Divadelní 1009/10, Krocínova 1009/2 50°4′54,47″ s. š., 14°24′51,06″ v. d. | Původně Spořitelna česká, dnes sídlo Akademie věd ČR. Novorenesanční budova byla vystavěna pro potřeby České spořitelny. Soutěž v roce 1858 vyhrál Ignác Ullmann a podle jeho návrhu byla postavena dnešní východní část (15 východních okenních os z celkových 25). Budova byla rozšířena roce 1895 F. Schachnerem. V letech 1954–1956 byl dům upraven pro potřeby akademie věd. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | ||||||
Pojišťovna Praha (Q38137204) |
| 38846/1-438 Pam. katalog MIS | Staré Město | Národní 1011/7 50°4′54,26″ s. š., 14°24′54,58″ v. d. | Pojišťovna Praha, dnes v budově sídlí Divadlo Viola. Původně empírový dům byl výstavně secesně upraven Osvaldem Polívkou v letech 1906–1907. Reliéfy v 1. patře fasády jsou od Ladislava Šalouna. Budova prošla v průběhu 20. století četnými úpravami a byla významným kulturním centrem. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Topičův dům (Q12059397) |
| 38844/1-437 Pam. katalog MIS | Staré Město | Národní 1010/9 50°4′53,92″ s. š., 14°24′55,82″ v. d. | Nakladatelství Topičův dům. Původně empírový činžovní dům, který byl v letech 1905–1906 Osvaldem Polívkou výrazně secesně adaptován pro nakladatele Františka Topiče. Ve 20. století budova prošla několika úpravami zejména parteru. Dům je cenný i z kulturněhistorického hlediska. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Poustka (Q31827518) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 40893/1-1750 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 339/1, Národní 339/11 50°4′54,17″ s. š., 14°24′57,45″ v. d. | Měšťanský dům Poustka. Dnešní vzhled nárožního domu určila velká přestavba v klasicistním stylu z let 1843–1845. Dům byl v průběhu 20. století několikrát upravován, zejména v parteru. Průčelí do dvora strženo. Památkově chráněno od roku 1975. | |||||
Crystal Palace (Q31827483) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0 | 11969/1-2201 Pam. katalog MIS | Staré Město | Národní 984/15 50°4′54,92″ s. š., 14°24′59,93″ v. d. | Obchodní dům. Pětipatrový řadový dům v puristickém slohu z let 1927–1928 je dílem Bertholda Schwarze, pražského německého architekta. Hodnotné je i částečně zachované původní vybavení interiéru - zařízení módních salonů Fr. Bárta a Rosenbaum. Památkově chráněno od 6. prosince 1993. | |||||
U Medvídků (Q31827738) | 38430/1-173 Pam. katalog MIS | Staré Město | Na Perštýně 345/7 50°4′58,69″ s. š., 14°25′7,32″ v. d. | Měšťanský dům U Medvídků. Původem gotický, renesančně přestavěný dům s pivovarem. Průčelí bylo upravováno v 2. polovině 19. století. Dochovalo se zde mnoho renesančních prvků. Dům na hluboké parcele, s dvorkem a zadním stavením, k jehož jihovýchodní straně přiléhá konec dlouhého křídla již v pozadí domu čp. 344. Hlavní budova dvoupatrová. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | ||||||
U Herzogů (Q31827853) |
| 38428/1-172 Pam. katalog MIS | Staré Město | Na Perštýně 344/5 50°4′58,22″ s. š., 14°25′7,61″ v. d. | Měšťanský dům U Herzogů, Pernštejnský dům. Dům stojí na gotických základech, radikálně byl přestavěn v letech 1833–1836 podle návrhu Jana Kristiána Vítka do klasicistního slohu. Podle majitele ze 16. století Jiříka Kasíka zvaného z Pernštejna je údajně nazvána celá ulice. Od roku 1725 až do své smrti roku 1743 zde žil malíř V. V. Reiner, má na domě pamětní desku. V současné době je čp. 344 provozně (propojením interiérů dveřmi) úzce spjato s čp. 345 – restaurace a penzion U Medvídků. Hradba v suterénu objektu je evidována jako součást souboru staroměstského opevnění. Hlavní staroměstská hradba probíhala podél jižní strany jižní dvojice úzkých sklepů. K jihu vysunutý, poněkud odchylně orientovaný sklípek na vyšší úrovni je umístěn v prostoru bývalého parkánu. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Šedivých (Q31827655) |
| 38432/1-174 Pam. katalog MIS | Staré Město | Na Perštýně 350/17, Betlémské náměstí 350/7 50°5′2,44″ s. š., 14°25′5,12″ v. d. | Měšťanský dům U Šedivých. Nárožní jednopatrový dům vznikl spojením několika původně samostatných budov. Dnešní podobu získal díky klasicistním úpravám provedeným v letech 1841–1842 a 1863. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Starých Šedivých – U Kasírů (Q11863298) | ![]()
| 44512/1-160 Pam. katalog MIS | Staré Město | Bartolomějská 309/13, Na Perštýně 309/13, Průchodní 309/2 50°5′0,46″ s. š., 14°25′4,84″ v. d. | Měšťanský dům U Kasírů. Jednopatrový barokní dům na středověkých základech. V letech 1842–1843 byl v dvorních křídlech částečně upraven Janem Ripotou. V domě žil JUDr. Jan Podlipný, první starosta obce sokolské. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Konvikt s kostelem svatého Bartoloměje (Q21428422) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0 | 38183/1-20 Pam. katalog MIS | Staré Město | Bartolomějská 291/11, 293/9a, Konviktská 293/20, 291/24 50°4′59,84″ s. š., 14°25′1,74″ v. d. | Konvikt s kostelem svatého Bartoloměje. Původem středověký komplex budov, přestavený a scelený jezuity v 17. století. Ve století následujícím byly některé objekty klasicistně upraveny. Konvikt také sloužil jako šlechtický internát pro mládež.
Socha svatého Václava není kulturní památkou. | |||||
Bartolomějská 5 a 7 (Q38137111) |
| 40889/1-1748 Pam. katalog MIS | Staré Město | Bartolomějská 306/5 a 7 50°4′57,58″ s. š., 14°24′58,36″ v. d. | Jiná správní stavba. Řadová funkcionalistická kancelářská budova Bohumíra Kozáka z let 1936–1942 byla provedena technologií železobetonového skeletu. Stojí na místě dvou starších, původně středověkých domů. V květnu 1945 odtud Česká národní rada řídila Pražské povstání. Od roku 1949 budovu užíval Sbor národní bezpečnosti. Trojkřídlá kancelářská budova na půdorysu „h“, uliční křídlo má čtyřtraktový, souběžné dvorní křídlo třítraktový a příčné spojovací křídlo dvoutraktový půdorys. Památkově chráněno od roku 1975. | |||||
U Budínských (Q31828217) |
| 40891/1-1749 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 299/12 50°4′57,14″ s. š., 14°24′53,42″ v. d. | Měšťanský dům U Budínských. Řadový dům byl postaven na místě historické zástavby z 15. století. Dnešní vzhled budovy pochází z radikální pozdně klasicistní přestavby Johanna Schückera z let 1862–1863. Dům je třípatrový, s půdním polopatrem v rozsahu čtyřosého rizalitu. Hlavní budova s dvorním křídlem a stavením na východní straně dvora. Hlavní budova je třípatrová s podkrovím, s podélnou osou rovnoběžnou k ulici Karoliny Světlé, se sedlovou střechou. Památkově chráněno od roku 1975. | |||||
Karoliny Světlé 14 (Q31828183) | ![]()
| 38850/1-440 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 1013/14, Konviktská 1013/6 50°4′57,73″ s. š., 14°24′53,18″ v. d. | Městský dům. Převážně čtyřpatrový dům stojí na složitě členěné parcele, má tři uliční průčelí. Stojí na půdoryse tvaru L, k jehož delšímu křídlu přiléhá ještě přístavba do dvora a jedno kratší rameno do ulice. Při východní části dvora stojí samostatný dvorní objekt. K domu patří rozlehlý dvůr historicky společný s čp. 299. Pozdně klasicistní novostavba Johanna Schückera z roku 1863, která byla postavena na místě bývalého hřbitova. Historicky i stavebně spojený s vedlejším čp. 299. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Rotunda Nalezení svatého Kříže (Q11735222) | ![]() | 38179/1-18 Pam. katalog MIS | Staré Město | Konviktská, Karoliny Světlé, pp. 293 50°4′58,16″ s. š., 14°24′53,01″ v. d. | Kostel - rotunda sv. Kříže Menšího/Nalezení sv. Kříže. Jedna ze tří dochovaných pražských rotund. Původně románská stavba, neogoticky upravená v letech 1863–1865 dle projektu Ignáce Ulmanna. Z opukového kvádříkového zdiva, s apsidou a s lucernou. Nároží dotváří zelená plocha bývalého hřbitova a litinová novogotická mříž. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Konviktská 8 (Q31828283) |
| 38822/1-422 Pam. katalog MIS | Staré Město | Konviktská 952/8 50°4′58,44″ s. š., 14°24′54,36″ v. d. | Měšťanský dům. Jednopatrový dům o dvou křídlech je klasicistní novostavbou postavenou na gotických základech. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Ampezónů (Q31828317) |
| 40856/1-1726 Pam. katalog MIS | Staré Město | Konviktská 297/12 50°4′58,98″ s. š., 14°24′56,34″ v. d. | Měšťanský dům U Ampezónů, U Čejzů. Dvoupatrový řadový dům je pozdně klasicistní novostavbou z doby před rokem 1815 na gotických a renesančních základech. Ve dvoře jsou pavlače na kamenných krakorcích. Památkově chráněno od roku 1972. | |||||
Residence Bologna (Q21506015) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0 | 49840/1-2260 Pam. katalog MIS | Staré Město | Konviktská 263/5, Betlémská 263/6 50°5′0,6″ s. š., 14°24′57,06″ v. d. | Činžovní dům. Funkcionalistický dům z roku 1927 projektovaný Viktorem Kafkou stojí na místě původně středověkého, barokně přestavěného objektu. Obchodní, kancelářský a obytný dům procházející hloubkou bloku má tři křídla tvořící půdorys písmene H. Fasáda do Betlémské ulice má 6 pater (dvě poslední ustupující), 17 os, vlevo ji člení věžovitý rizalit. Památkově chráněno od 16. března 1999. | |||||
U dvou ježků (Q31828384) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 38405/1-158 Pam. katalog MIS | Staré Město | Konviktská 290/17 50°5′1,36″ s. š., 14°25′1,78″ v. d. | Měšťanský dům U dvou ježků. Dům je gotický, přestavovaný v renesanci. V době klasicismu bylo postaveno pravé dvorní křídlo a přestavěno křídlo levé. Průčelí bylo upraveno v secesním stylu v roce 1919. Trojkřídlý dvoupatrový řadový dům s osmibokou fasádou se symetrickým rozvrhem. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Betlémské náměstí 9 (Q31828453) | ![]()
| 44510/1-143 Pam. katalog MIS | Staré Město | Konviktská 257/19, Betlémské náměstí 257/9 50°5′1,9″ s. š., 14°25′2,5″ v. d. | Měšťanský dům. Dvoupatrový nárožní v jádru gotický dům byl kvůli svému špatnému stavu razantně klasicistně přestavěn mezi lety 1820–1826. Dům stojí na nepravidelné parcele, která je mimo malý dvoreček při západní straně parcely skoro úplně zastavěna. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Na rybárně (Q33520345) |
| 38380/1-144 Pam. katalog MIS | Staré Město | Betlémské náměstí 258/10 50°5′2,42″ s. š., 14°25′1,93″ v. d. | Měšťanský dům Na rybárně. Původně zde byla středověká fara filipojakubského kostela. Na začátku 18. století byl dům zcela přestavěn, nově bylo postaveno 2. patro. Plány se připisují G. B. Alliprandimu. Dvorní část domu byla přestavěna v letech 1940–1941. Dvoupatrový barokní řadový dům s podkrovím. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U bílého čápa (Q33520353) | ![]()
| 38382/1-145 Pam. katalog MIS | Staré Město | Betlémské náměstí 259/11 50°5′2,35″ s. š., 14°25′0,8″ v. d. | Měšťanský dům U bílého čápa. Dům vznikl spojením dvou gotických domů. Poté prošel renesanční a barokní přestavbou, při které byl navýšen o 2. patro. Dnešní podoba je klasicistní, z let 1842–1843, kdy bylo mimo jiné přistavěno západní dvorní křídlo. Dvoupatrový dům klasicistního vzhledu s dvakrát lomenou průčelní fasádou. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Halánků, Náprstkovo muzeum (Q21506196) | ![]()
| 38383/1-146 Pam. katalog MIS | Staré Město | Betlémské náměstí 269/1, Betlémská 269/13, Náprstkova 269/16, U Dobřenských 50°5′2,92″ s. š., 14°24′59,54″ v. d. | Měšťanský dům U Halánků (areál bývalého rodinného pivovaru a vinopalny „U Halánků“), Náprstkovo muzeum. V roce 1862 zde Vojta Náprstek zřídil České průmyslové muzeum, po jeho smrti se stalo muzeem národopisným, po 2. světové válce je jeho aktivita zaměřena pouze na mimoevropské kultury. Rozsáhlý jednopatrový objekt narostl postupně z pěti středověkých domů a byl výrazně přestavěn v renesanci a v raném klasicismu. V 16. století zde stál v severozápadní části měšťanský pivovar, který byl zbourán po roce 1948. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Koukolovský dům (Q21506214) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 38403/1-157 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 286/18, Betlémská 286/5, Boršov 286/9 50°5′1,54″ s. š., 14°24′52,61″ v. d. | Měšťanský dům Koukolovský, U Valšů. Na parcele stávaly původně čtyři objekty. Sloučeny byly již v 1. polovině 15. století. Dům byl rozšířen renesančně, přestavěn barokně a klasicistně. Uliční průčelí jsou novorenesanční z roku 1889. V roce 1921 byla ve dvoře vystavěna modlitebna. Hlavní budova + východní křídlo + zadní budova + modlitebna. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Karoliny Světlé 20 (Q31828082) |
| 38401/1-156 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 285/20 50°5′1,64″ s. š., 14°24′51,85″ v. d. | Měšťanský dům. Menší dům je původem renesanční z 2. poloviny 16. století. Byl spolu se sousedním čp. 284 barokně přestavěn a o patro navýšen. Klasicistně byl upraven po požáru v roce 1810. Menší dvoupatrový dům s malým dvorkem. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Tří králů (Q31828507) |
| 38399/1-155 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 284/22 50°5′1,86″ s. š., 14°24′51,74″ v. d. | Měšťanský dům U Tří králů, U bílého preclíku. Renesanční dům, v 1. čtvrtině 18. století byl současně se sousedním domem čp. 285 barokně přestaven a o patro navýšen. Nad vstupním portálem je zabudována pamětní deska s bustou Karoliny Světlé od Marty Jiráskové. Dvoupatrový řadový dům s drobným zadním dvorkem. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Soboteckých (Q21702253) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 38397/1-154 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 283/24, Boršov 283/11 50°5′2,15″ s. š., 14°24′51,88″ v. d. | Měšťanský dům U Soboteckých. Původem gotický objekt byl výrazně přestavěn mezi lety 1595–1616, kdy byla postavena nárožní část budovy. V roce 1874 bylo přestavěno první patro, nadstavěno druhé a byla provedena současná historizující fasáda. Nárožní dvoupatrový dům. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Boršov 10 (Q33520359) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 38395/1-153 Pam. katalog MIS | Staré Město | Boršov 282/10 50°5′2,47″ s. š., 14°24′52,88″ v. d. | Měšťanský dům. Dvoupatrový řadový domek renesančního původu. První patro vzniklo po osamostatnění domu od čp. 283 na konci 16. století. Průběhem 18. století bylo přidáno 2. patro a došlo k upravení vnitřní dispozice. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Boršov 2 (Q21701887) |
| 38393/1-152 Pam. katalog MIS | Staré Město | Boršov 280/2 50°5′2,99″ s. š., 14°24′52,47″ v. d. | Měšťanský dům. Městský dům postavený na gotických, renesančně upravených základech. Barokní přestavba dům zvýšila o 1. patro, pravé křídlo při ulici a zástavba dvorku pochází z přelomu 18. a 19. století. Jednopatrový řadový trojkřídlý domek s drobným vnitřním dvorkem s mírně zalomeným pětiosým průčelím barokního původu. Dvorek obehnaný ze tří stran pavlačmi. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Strunků (Q21702361) |
| 38391/1-151 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 279/26, Boršov 279/1 50°5′2,44″ s. š., 14°24′51,84″ v. d. | Měšťanský dům U Strunků. Jednopatrový nárožní domek je v jádru gotický, renesančně přestavěný. Dnešní vzhled fasády je pozdně barokní. Autorem klasicistní úpravy interiérů z roku 1822 je J. Fiala. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U bílého bažanta (Q31828156) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 38389/1-150 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 278/28 50°5′2,72″ s. š., 14°24′51,44″ v. d. | Měšťanský dům U bílého bažanta. Dům je v jádru středověký, dnešní podoba je z plánů J. Fialy, který roku 1823 navýšil budovu o třetí patro a dal domu klasicistní vzhled. Řadový třípatrový dům se světlíkovým dvorkem. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U hvězdy (Q31828017) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0 | 38387/1-149 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 277/30 50°5′3,17″ s. š., 14°24′51,39″ v. d. | Měšťanský dům U hvězdy. Dům původně středověký, který byl výrazně přestaven v baroku a naposledy kolem roku 1860, kdy byl zvýšen o 2. patro a fasáda byla novorenesančně upravena. Řadový dvoupatrový dům. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U zlatého Václava (Q31827915) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0 | 44511/1-148 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karoliny Světlé 276/32, Náprstkova 276/2 50°5′3,74″ s. š., 14°24′51,24″ v. d. | Měšťanský dům U zlatého Václava. Dům je v jádru gotický, přestavovaný v renesanci. Dnešní podoba třípatrového nárožního domu je pozdně klasicistní. Třípatrový nárožní dům se čtyřmi jednotraktovými křídly kolem malého středního dvorku. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U zlaté lodi (Q21702085) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0 | 38385/1-147 Pam. katalog MIS | Staré Město | Náprstkova 275/4, Boršov 275/3 50°5′4,01″ s. š., 14°24′52,58″ v. d. | Měšťanský dům U zlaté lodi (bez dvorního traktu). Dům je dvoupatrová čtyřkřídlá klasicistní novostavba postavená podle plánů Václava Dudy z roku 1839. Zachované části ze staršího objektu jsou nejspíše barokního původu. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Palác Pachtů z Rájova (Q12043599) | 38322/1-106 Pam. katalog MIS | Staré Město | čp. 208 a 252, Anenské náměstí 4, Stříbrná 1, Náprstkova 1 a 3, Na zábradlí 2, Karoliny Světlé 34 50°5′4,87″ s. š., 14°24′51,81″ v. d. | Palác Pachtů z Rájova. Barokní palác stojící na místě několika středověkých objektů s klasicistní přístavbou činžovního domu podle návrhu J. M. Hegera z roku 1836. Palác získal dnešní podobu někdy v 60. letech 18. století.
Poznámka: V Památkovém katalogu není dům čp. 252 zmiňován. | ||||||
U zeleného kloboučku, divadlo Na Zábradlí (Q919372) |
| 38324/1-107 Pam. katalog MIS | Staré Město | Anenské náměstí 209/5, Na zábradlí 209/4 50°5′6,32″ s. š., 14°24′52,81″ v. d. | Měšťanský dům U zeleného kloboučku, divadlo Na Zábradlí. Nárožní klasicistní dům navrhovaný asi J. K. Vítkem po roce 1832. Roku 1913 zde proběhly úpravy pro divadelní sál. Stavba vznikla na místě dvorce patřícího milevskému klášteru a tzv. Čejkovského domu. Nárožní dvoupatrový dům o čtyřech křídlech svírajících trojúhelný dvůr. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Studna na Anenském náměstí (Q38137095) | 44499/1-6 Pam. katalog MIS | Staré Město | Anenské náměstí, pp. 1133/2 50°5′6,34″ s. š., 14°24′53,24″ v. d. | Barokní studna vznikla někdy po roce 1700. Na Anenské náměstí byla převezena od bývalých Újezdských kasáren. Kašna má oválný půdorys, roubení je kamenné s profilovaným horním okrajem, vnitřní strana má tvar oktogonu. Pletivový kryt studny má tvar vysokého polygonu s kopulí, nad níž je z pozlaceného plechu vystřižená figura lva. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | ||||||
Anenský klášter (Q21098791) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 38181/1-108 Pam. katalog MIS | Staré Město | Anenské náměstí 50°5′7,1″ s. š., 14°24′56,27″ v. d. | Anenský klášter. Bývalý klášter dominikánek je situován v jedné z nejdéle osídlených částí Prahy. Areál se sestává ze dvou dvorů. Je původně gotický, raně barokně přestavěný a roku 1676 rozšířený patrně Giovannim Domenikem Orsim.
Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Voříkovských (Q23712741) | ![]()
| 38330/1-112 Pam. katalog MIS | Staré Město | Liliová 219/5, Zlatá 219/6 50°5′5,44″ s. š., 14°24′59,27″ v. d. | Měšťanský dům U Voříkovských. Nárožní dům sestává z několika navzájem spojených objektů. Historie domu sahá do středověku, od 15. století zde byl pivovar. Dnešní podoba je asi z let 1873–1875, kdy byl dům částečně přestaven a byla upravena fasáda do Liliové ulice. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Slámů (Q33520450) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 38328/1-111 Pam. katalog MIS | Staré Město | Náprstkova 214/7 50°5′4,4″ s. š., 14°24′57,04″ v. d. | Měšťanský dům U Slámů. Jednopatrový dům má gotické základy, větší část přízemí a patra jsou z renesanční úpravy. Dům byl klasicistně přestaven roku 1828 stavitelem Janem Zikou. Patrový dům s dvorními křídly uzavírající téměř čtvercový dvorek. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Liliová 11 - Anenská 13 (Q33520256) | ![]()
| 38332/1-113 Pam. katalog MIS | Staré Město | Liliová 220/11, Anenská 220/13 50°5′7,87″ s. š., 14°24′58,67″ v. d. | Měšťanský dům. Původně gotický objekt. Roku 1671 raně barokní přestavba a zvýšení o 2. patro. Dnešní podoba průčelí a nového jižního křídla je z roku 1863 od Antonína Hellmicha. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Morgensternů (Q11170679) | ![]()
| 38334/1-114 Pam. katalog MIS | Staré Město | Liliová 221/13, Anenská 221/11 50°5′8,63″ s. š., 14°24′57,83″ v. d. | Měšťanský dům U Morgensternů (Čejkovský). Barokní palác z doby kolem roku 1720, který byl přestavěn z dvou původem gotických, renesančně upravených domů. Interiéry byly klasicistně upraveny kolem roku 1800. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U zlatého hada (Q33520316) | 44506/1-89 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 181/18, Liliová 181/17 50°5′9,68″ s. š., 14°24′58,4″ v. d. | Měšťanský dům U zlatého hada. Nárožní dům vznikl na dvou středověkých parcelách, spojených v roce 1419. Dnešní podoba obou průčelí dvoupatrového domu je barokní. Nárožní čtyřkřídlý dvoupatrový dům obracející se užším průčelím do Karlovy a delším nepravidelným do Liliové. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | ||||||
U Kornovů (Q33520459) | ![]()
| 38298/1-90 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 182/16 50°5′9,91″ s. š., 14°24′57,51″ v. d. | Měšťanský dům U Kornovů. Třípatrový dům o třech osách je barokní, roku 1880 byl novorenesančně upravený. Z gotické doby se zachoval pouze sklep. V roce 1726 je zde doložena nejstarší pražská kavárna George Deodese. Třípatrový, tříosý řadový dům v přízemí s půlelipticky zaklenutým vstupem a krámským výkladcem. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U kamenné mořské panny (Q33520264) |
| 38300/1-91 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 183/14, Liliová 332/15 50°5′9,6″ s. š., 14°24′57,33″ v. d. | Měšťanský dům U kamenné mořské panny. Dům, původně gotický, se nachází na dvou středověkých parcelách – čp. 183 a čp. 332, které na sebe kolmo navazují v hloubce bloku. Komplex tvoří jeden dvoupatrový a jeden třípatrový dům, které jsou spojeny dvorem. Dnešní klasicistní podoba pochází u čp. 183 od J. Zelinky a u čp. 233 od J. Ziky. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Schönfeldský dům (Q21098797) |
| 38301/1-92 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 184/12, Anenská 184/9 50°5′9,26″ s. š., 14°24′56,31″ v. d. | Měšťanský dům Schönfeldský dům. Dům je postaven na základech tří středověkých objektů, v 1. polovině 18. století byl východní dům třípatrový, střední a západní měl čtyři patra. Dnes má podobu pozdně barokní, kdy byly domy sjednoceny v jeden komplex. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Mühldorfský dům (Q33520251) |
| 38302/1-93 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 185/10, Anenská 185/7 50°5′9,25″ s. š., 14°24′55,37″ v. d. | Měšťanský dům Mühldorfský dům. Dům se skládá ze dvou objektů, které byly spojeny v polovině 16. století. Dnes jde o třípatrový dům s dvorními křídly a jednopatrovým zadním stavením při Anenské ulici. Průčelí v ulici Karlově je klasicistní z roku 1827 snad podle návrhů K. Pollaka. Průčelí do Karlovy je třípatrové pětiosé v přízemí s klenutým vjezdem na střední ose a po stranách se vstupy do krámu. Dům pri Anenské má jednopatrové šestiosé průčelí, v přízemí je jednoduchý portál vjezdu. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Pöttingovský palác (Q12047837) |
| 38303/1-94 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 186/8, Anenská 186/5 50°5′8,47″ s. š., 14°24′54,33″ v. d. | Městský dům (Pöttingovský palác, též Pöttingský palác či Žlutý dům), kašna. Původní dům byl postaven koncem 16. století Franceskem Aostallim, radikální barokní přestavba proběhla před rokem 1726 za hraběte Františka Karla von Pötting. Zadní stavení byla znovuvybudována v letech 1929–1931 dle plánu Františka Kavalíra. Třípatrový palác ukončený balustrovou atikou a monumentálním vikýřem ve středu. Dispozičně jde o hloubkový třítrakt a příčný dvoutrakt s renesančními klenbami, zčásti zachovanými i v patře. Sklepy jsou gotické a renesanční, valeně klenuté. Na hl. budovu navazuje souvislá zástavba - na středu hloubky bloku společenský sál, vzadu při Anenské ulici čtyřpatrová budova. Poznámka: MonumNet samostatně zmiňoval kašnu, v popise v Památkovém katalogu není žádná zmíněna. | |||||
U zlatého stromu (Q33520366) | ![]() | 38305/1-95 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 187/6 50°5′9,39″ s. š., 14°24′54,01″ v. d. | Měšťanský dům U zlatého stromu. Renesanční dům postavený na gotických základech, průčelí je pozdně barokní z 2. poloviny 18. století. Dvorní křídla byla navýšena na tři patra v období raného klasicismu. Třípatrový dům na úzké hloubkové parcele s dvorními křídly. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Francouzské koruny (Q11863272) | ![]() | 38307/1-96 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 188/4, Anenská 188/3 50°5′8,75″ s. š., 14°24′53,35″ v. d. | Měšťanský dům U Francouzské koruny, Keplerovo muzeum. Dům s gotickým jádrem, renesančně byl upraven v 2. polovině 16. století, průčelí bylo upraveno v 60. letech 20. století. K domu náležela zahrada, která existovala do roku 1815. Na jejím místě je dnes třípatrová klasicistní budova navržena V. Dudou z roku 1843. Parcela je při Karlově ulici zastavěna historickým třípatrovým čtyřkřídlým dvorem, za příčným křídlem je zadní dvůr a třípatrová novostavba s křídlem. Při východní straně zadního dvora je pětipatrová věž. Průčelí do Karlovy je třípatrové, tříosé, vrcholící štítem. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Colloredo-Mansfeldský palác (Q12043574) | 38309/1-97 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 189/2, Smetanovo nábřeží 189/28 50°5′9,53″ s. š., 14°24′52,7″ v. d. | Palác Colloredo-Mansfeldský. Palác postavený v barokním slohu ve dvou etapách, první po roce 1700 je připisována G. B. Alliprandimu, druhá po roce 1735 F. I. Préeovi. V roce 1842 byl přikoupen sousední dům čp. 197 a slohově sjednocen s palácem. Čtyřkřídlý palác obklopující úzký hloubkový dvůr. Do Karlovy ulice je obrácen třípatrovým 11osým průčelím. K zadnímu křídlu se pojí pískovcová kašna se sochou Neptuna. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | ||||||
Smetanovo nábřeží 26 - Anenská 1 (Q21098802) | ![]() | 44507/1-104 Pam. katalog MIS | Staré Město | Smetanovo nábřeží 197/26, Anenská 197/1 50°5′7,65″ s. š., 14°24′51,46″ v. d. | Městský dům. Nárožní čtyřpatrový trojkřídlý dům s lichoběžníkovým dvorkem je klasicistní novostavbou z let 1844–1847 dle projektu Jana Ripoty. Použitím barokního tvarosloví se pokouší harmonicky navázat na vedlejší Colloredo-Mannsfeldský palác. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Staroměstská vodní díla na Vltavě (Q38137199) | ![]()
| 38177/1-17 Pam. katalog MIS | Staré Město | Smetanovo nábřeží, Novotného lávka, Staré Město a Malá Strana 50°5′6,07″ s. š., 14°24′48,1″ v. d. | Jiná vodohospodářská stavba - Staroměstská vodní díla na Vltavě.
Poznámka: Malostranská část jezu byla do výčtu parcel v MonumNetu uvedena dodatečně cca v roce 2015. | |||||
Muzeum Bedřicha Smetany (Q21150755) | ![]()
| 38320/1-105 Pam. katalog MIS | Staré Město | Novotného lávka 201/1 50°5′8″ s. š., 14°24′46,72″ v. d. | Smetanovo muzeum (Myslivečkův mlýn). Na místě stál původně Kutilovský, později Myslivečkův mlýn. Po požáru v roce 1848 byl přestavěn. V roce 1883 byl nahrazen novorenesanční stavbou městské vodárny dle návrhu Antonína Wiehla. Roku 1936 byl dům upraven R. Stockarem a F. Kyselou pro účely musea. Volně stojící dvoupatrový dům s hlavním devítiosým průčelím obráceným k Vltavě. Fasáda má náročné novorenesanční ztvárnění se sgrafity. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Trnkův mlýn (Q31827419) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 40885/1-1746 Pam. katalog MIS | Staré Město | Novotného lávka 200/3 a 5 50°5′7,98″ s. š., 14°24′47,63″ v. d. | Městský dům Hever, Brusírna, Trnkův mlýn. Novostavba Josefa Švastala ze 70. let 20. století, která si ponechala novorenesanční průčelí na Novotného lávku. Dům byl upravován spolu s čp. 199 a 202. Bývalý mlýn je rozsáhlá čtyřkřídlá budova, křídly uzavírající vnitřní prostor lednice. Do Novotného lávky je dům obrácen dvoupatrovou fasádou s atikou o šesti osách, ke Karlovu mostu třípatrovou o pěti osách. Památkově chráněno od roku 1975. | |||||
Novotného lávka 7 – mlýn Šejdovna (Q38137192) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 40908/1-1760 Pam. katalog MIS | Staré Město | Novotného lávka 976/7 50°5′7,98″ s. š., 14°24′48,28″ v. d. | Činžovní dům - na místě vodního mlýna (Šejdovna). Dům byl až do roku 1806 součástí čp. 199, mlýna Šejdovna. Dům čp. 976 je novorenesanční novostavbou z roku 1883. Dům je při Novotného lávce dvoupatrový, dvouosý. Na cviklech jsou plastiky puttů od J. V. Myslbeka. Severní fasáda domu je čtyřpatrová, šestiosá. Poznámka: v MonumNetu chybně přiřazeno též orientační číslo 5, to je též fyzicky vyznačeno na vchodu z Novotného lávky | |||||
Staroměstská vodárenská věž (Q12056103) | ![]() | 38174/1-14 Pam. katalog MIS | Staré Město | Novotného lávka mezi čo. 7 a 9, parc. 160 50°5′7,55″ s. š., 14°24′48,49″ v. d. | Původně pozdně gotická věž vodárny byla do dnešní podoby přestavěna v 16. století. V r. 1853 byla vybavena novogotickým panelováním. Dnes je se svou střechou a hodinami jednou z dominant města. Kamenná omítnutá věž se spárovou bosáží, založená na pilotovém roštu, má poslední patro obloženo pískovcovými deskami. Je šestipodlažní, vnitřní přepatrování je novodobé, o nestejné výšce podlaží, stropy tvoří cihlové valené klenby. Vstup do věže zpřístupňuje kamenný bosovaný portál z domu čp. 976. Nad portálem je osazena kamenná pamětní deska o výstavbě věže v roce 1577. Poslední podlaží člení novogotické panelování a vždy tři heraldické štíty na každé straně. Umístěny jsou zde také ciferníky hodin. Ocelová pseudogotická střecha je jehlancového tvaru, doplněná čtyřmi drobnými věžičkami se zdrobnělými jehlancovými stříškami. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Mlýn Šejdovna (Q31827436) |
| 40883/1-1745 Pam. katalog MIS | Staré Město | Novotného lávka 199/9 50°5′7,51″ s. š., 14°24′48,89″ v. d. | Městský dům - býv. mlýn Šejdovna. Pohledově exponovaný dům si v průčelí Novotného lávky zanechal klasicistní dvouosou fasádu, zbytek domu je ale novostavbou ze 70. let 20. století, kdy byl spojen se sousedním čp. 202. Dům byl upravován spolu s čp. 200. Třípatrový řadový dům se sedlovou střechou s půdní vestavbou. Třetí patro je novodobá nástavba. V přízemí je ze vstupní předsíňky vstup do vodárenské věže. Památkově chráněno od roku 1975. | |||||
Mlýn Bouda (Q31827452) | ![]()
| 40887/1-1747 Pam. katalog MIS | Staré Město | Novotného lávka 202/11 50°5′7,87″ s. š., 14°24′49,32″ v. d. | Městský dům - býv. vodní mlýn Bouda. Historizující stavba z doby po roce1848. V 70. letech 20. století byl dům novodobě radikálně upraven Josefem Švastalem spolu s čp. 199 a 200. Čtyřpatrový tříosý řadový dům na velmi úzké hloubkové parcele. Památkově chráněno od roku 1975. | |||||
Královská lázeň, čp. 196 (Q31827495) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0 | 38318/1-103 Pam. katalog MIS | Staré Město | Smetanovo nábřeží 196/3 50°5′8,25″ s. š., 14°24′50,4″ v. d. | Městský dům Královská lázeň. Třípatrový dům tvořil do roku 1654 s čp. 195 jeden celek, dnešní podobu získal po roce 1848. Tříposchoďový řadový dům obrácený jednou fasádou nad Vltavu. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Královská lázeň, čp. 195 (Q31827466) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 38316/1-102 Pam. katalog MIS | Staré Město | Smetanovo nábřeží 195/5 50°5′9,06″ s. š., 14°24′50,34″ v. d. | Městský dům Královská lázeň. Třípatrový šestiosý dům vznikl v roce 1879, v přízemí je průchod pro pěší. Dříve dům tvořil s čp. 196 jeden celek, první zmínka je z roku 1408. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Šalamouna (Q33520056) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0 | 38314/1-101 Pam. katalog MIS | Staré Město | Křižovnické náměstí 194/1, Smetanovo nábřeží 194/7 50°5′9,83″ s. š., 14°24′51,36″ v. d. | Městský dům U Šalamouna, U Nigrinů. Třípatrový dům je pozdně klasicistní podle návrhu Tomáše Walcze z roku 1839. Domem prochází západní jízdní pruh pobřežní komunikace, v roce 1948 vznikl i průchod pro pěší. Pod domem jsou dvě patra gotických sklepů. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Staroměstská celnice (Q33520175) |
| 38312/1-100 Pam. katalog MIS | Staré Město | Křižovnické náměstí 193/2 50°5′9,9″ s. š., 14°24′50,72″ v. d. | Městský dům Staroměstská celnice. Budova byla postavena v renesančním slohu mezi lety 1612–1619. Dům byl zvýšen o třetí patro a upraven v době pozdního klasicismu podle návrhu J. M. Hegera. Třípatrový rohový dům se sedmiosým průčelím do Křižovnického náměstí a šestiosým nad Vltavu. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Karlův most (Q204871) | ![]()
| 11730/1-15 Pam. katalog MIS | Staré Město | Staré Město a Malá Strana, mezi Křižovnickým náměstím a Mosteckou 50°5′11,57″ s. š., 14°24′41,66″ v. d. | Karlův most. Zahrnuje dochované fragmenty Juditina mostu, obě mostecké věže a většinu plochy Křižovnického náměstí. Kamenný most byl vybudován v době Karla IV., byl důležitou spojnicí Starého Města a Malé Strany. Později byl obohacen barokními a novodobými sousošími světců.
Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Pomník Karla IV. (Q12046320) | (c) "Foto: C. Löser, CC BY 3.0 de | 44498/1-1 Pam. katalog MIS | Staré Město | Křižovnické náměstí, pp. 1111 50°5′10,7″ s. š., 14°24′50,07″ v. d. | Novogotický pomník Karla IV. vznikl podle návrhu drážďanského sochaře Ernsta Julia Hähnela z roku 1844. Zrealizoval jej Daniel Jakob Burgschmiedt v letech 1846–1848. Pomník byl postaven k 500. výročí založení Univerzity Karlovy. Pomník tvoří vysoký sokl s baldachýny, v jehož stěnách jsou vyhloubeny niky pro sedící alegorické zpodobnění čtyř fakult pražské univerzity: teologické, lékařské, právnické a filosofické. Na zkosených nárožích stojí vyzdviženy na konsolách drobné sošky významných osobností působících v okruhu Karlova dvora, a to (počínajíc vpravo od teologie) první arcibiskup pražský Arnošt z Pardubic, nejvyšší komoří Beneš z Vartemberka, první stavitel pražské katedrály Matyáš z Arrasu, arcibiskup pražský Jan Očko z Vlašimi. Na horní části, s nápisem: „Karlo Quarto. Literarum universitas / Festo saeculari quinto 1848“, stojí socha Karla IV., zakladatele pražské univerzity, se Zlatou bulou v ruce. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Klášter křižovníků s červenou hvězdou (Q22770837) | 38191/1-25 Pam. katalog MIS | Staré Město | Křižovnické náměstí 191/3, Křižovnická, Platnéřská 50°5′12,53″ s. š., 14°24′51,77″ v. d. | Klášter křižovníků s červenou hvězdou. Rozsáhlý areál tvořený kostelem sv. Františka Serafinského, který byl postaven dle plánů J. B. Matheye, budovou generalátu a hospitalu a konventní budovy.
Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | ||||||
Vinařský sloup se sochou svatého Václava a zbytky dlažby Juditina mostu (Q38137233) | ![]()
| 38159/1-4 Pam. katalog MIS | Staré Město | Křižovnické náměstí, při kostele, pp. 1110 50°5′10,97″ s. š., 14°24′52,08″ v. d. | při nároží kostela sv. Františka Serafinského
Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Křižovnická 3 (Q38137240) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 13469/1-2226 Pam. katalog MIS | Staré Město | Křižovnická 1048/3, Platnéřská 1048/5 50°5′15,43″ s. š., 14°24′53,88″ v. d. | Městský dům, z toho jen: průčelí, vestibul, uměleckořemeslné prvky. Novorenesanční dům z let 1882–1883 architekta Františka Kindla. Významné je zejména hlavní průčelí, kde je portál s bosovanými sloupy nesoucí na rozlomeném štítu antikizující postavy mladíka s kotvou a ženy s veslem a vestibul s náročnou výtvarnou úpravou. Památkově chráněno od 11. listopadu 1994. | |||||
Na Prádle (Q20987115) |
| 38241/1-56 Pam. katalog MIS | Staré Město | Alšovo nábřeží 85/2 50°5′15,5″ s. š., 14°24′51,03″ v. d. | Městský dům Prádlo (Na Prádle, Na Muráni), socha sv. Jana Nepomuckého v nice štítu domu. Honosný dům byl postaven v 1. polovině 18. století. Původně měl jen tři křídla, čtvrté bylo dostavěno v roce 1827 podle plánu Karla Pollaka v klasicistním duchu. Posléze byla většina fasád sjednocena do pozdně klasicistní podoby. Dům a jeho vyznění značně poškodila výstavba nábřeží roku 1868 a 1911 (tehdy byla spodní část stavby zasypána). Čtyřkřídlý patrový dům s vnitřním dvorkem stojí utopen mezi vysokou nábřežní zdí a kubickou hmotou vedlejšího hotelu. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Alšovo nábřeží 4 (Q20987067) |
| 44502/1-1735 Pam. katalog MIS | Staré Město | Alšovo nábřeží 83/4 50°5′16,85″ s. š., 14°24′50,59″ v. d. | Městský dům. Kvalitní klasicistní volně stojící dům z roku 1827, který sloužil jako továrna na potiskování plátna a kartounu Rosalie Porgesová. Roku 1846 vyhořela. Po požáru roku 1851 byla budova podle plánů Františka Wolfa upravena na činžovní dům. Malý dvorek vymezuje zděná ohradní zeď krytá sedlovou stříškou. Na boční fasádě je pamětní deska s bustou Mikoláše Alše. Památkově chráněno od roku 1975. | |||||
Vysoká škola uměleckoprůmyslová (Q61058459) | ![]() | 40879/1-1742 Pam. katalog MIS | Staré Město | náměstí Jana Palacha 80/3, Křižovnická 80/9, Alšovo nábřeží 80/10 50°5′19,3″ s. š., 14°24′53,4″ v. d. | Vysoká škola uměleckoprůmyslová. Monumentální novorenesanční novostavba postavená podle plánů Františka Schmoranze ml. a Jana Machytky z roku 1882. Střešní vestavba je pozdější, byla provedena dle plánů Adolfa Benše z roku 1949. Nárožní třípatrová budova o třech křídlech s průčelím otočeným do Palachova náměstí. Památkově chráněno od roku 1975. | |||||
Na Kocandě (Q38137245) |
| 49837/1-2261 Pam. katalog MIS | Staré Město | Křižovnická 71/14, Kaprova 71/2 50°5′18,48″ s. š., 14°24′56,92″ v. d. | Činžovní dům Na Kocandě, socha svatého Václava. Nárožní dům byl postavený ve stylu manýristické novorenesance v letech 1885–1886 Václavem Sigmundem. Na dvoře ve výklenku stojí socha svatého Václava, stylově vycházející z parléřovského umění. V domě se narodil nositel Nobelovy ceny Jaroslav Heyrovský. V roce 2017 byly při archeologickém průzkumu v suterénu domu objeveny pozůstatky tzv. Valentinské brány středověkého opevnění Prahy. Památkově chráněno od 30. března 1999. | |||||
Klementinum (Q1100429) |
| 38162/1-7 Pam. katalog MIS | Staré Město | Křižovnické náměstí, Křižovnická, Platnéřská, Mariánské náměstí, Seminářská, Karlova 50°5′11″ s. š., 14°24′56″ v. d. | Kolej Klementinum, Jezuitská kolej v barokním slohu postavena na místě areálu kláštera dominikánů a několika středověkých domů. Komplex koleje vznikal od roku 1653, dokončen byl na počátku 18. století. Centrum jezuitského školství, ve 20. století byl částečně upraven pro potřeby Národní knihovny. Monumentální stavební komplex složitého půdorysu s několika nádvořími. Nedílnými součástmi areálu je i několik sakrálních budov a prostorů.
Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Trauttmannsdorfský palác (Q12059579) | 38274/1-76 Pam. katalog MIS | Staré Město | Husova 159/25, Mariánské náměstí 159/4, Seminářská 159/8 50°5′11,91″ s. š., 14°25′2,43″ v. d. | Palác Trauttmannsdorfský. Palác má středověký základ, upravován byl renesančně i barokně, největší změny ale byly provedeny při klasicistní úpravě na konci 18. století. V 70. letech 19. století byl palác navýšen o 2. patro a v roce 1894 adaptován na činžovní dům. Nárožní čtyřkřídlý dvoupatrový dům. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | ||||||
U zlaté ovce (Q33520525) |
| 38276/1-77 Pam. katalog MIS | Staré Město | Husova 160/23, Karlova 160/15 50°5′10,7″ s. š., 14°25′3,81″ v. d. | Měšťanský dům U zlaté ovce. Objekt vznikl spojením dvou středověkých domů, severní křídlo bylo již tehdy dvoupatrové. Dům prodělal velkou renesanční přestavbu v 2. polovině 16. století, dnešní podoba je ale klasicistní, z doby kolem roku 1800. Čtyřkřídlý nárožní dům s téměř obdélným vnitřním dvorem. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U zlatého půlkola (Q33520603) | ![]()
| 38286/1-82 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 165/11+13 50°5′10,44″ s. š., 14°25′2,92″ v. d. | Městský dům U zlatého půlkola, U Archy Noemovy. Původně románský dům z 12. století, renesančně upravený. Dnešní podobu určila částečně klasicistní přestavba dle plánů Jana Nepomuka Palliardiho z roku 1794, částečně utilitární přestavba z let 1929–1930. Dvoupatrový čtyřosý řadový dům na obdélném půdorysu. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Boží tváře (Q33520594) | ![]()
| 38288/1-83 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 167/9 50°5′10,17″ s. š., 14°25′2,56″ v. d. | Měšťanský dům U kamenné hlavy, U Boží tváře. Gotický dům, který byl v renesanci zvýšen na trojpatrový. Dnešní podoba je z anonymní klasicistní úpravy z roku 1837. Řadový třípatrový dům o třech patrech a třech osách završený nástavbou a trojúhelným štítem. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U bílého koníka (Q33520583) | ![]()
| 44505/1-84 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 168/7 50°5′10,24″ s. š., 14°25′2,26″ v. d. | Měšťanský dům U bílého koníka. Původně gotický, renesančně rozšířený dům. Dnešní podoba fasád je rokoková z doby po roce 1769. V interiéru se dochovaly cenné renesanční klenby. Čtyřpatrový řadový dům o třech osách završený lichoběžníkovým štítem s vykrojenými stranami. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U červené boty (Q33520572) | ![]()
| 38290/1-85 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 170/5 50°5′10,26″ s. š., 14°25′2″ v. d. | Měšťanský dům U červené boty. Původně gotický jednopatrový dům, který byl zvýšen na tři patra na počátku 17. století. Dnešní podoba je pozdně barokní z doby před rokem 1775. Řadový třípatrový tříosý dům završený štítem a zastřešený valbovou střechou. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U zlaté studně (Q11863311) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0 | 38292/1-86 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 175/3, Seminářská 175/2 50°5′10,22″ s. š., 14°25′1,37″ v. d. | Měšťanský dům U zlaté studně (U červené sesle). Tento objekt, původně gotický, vznikl na místě románského domu. Dnešní podoba je pozdně barokní s klasicistními úpravami. Dům má v průčelí bohatou štukovou výzdobu připisovanou J. O. Mayerovi. Nárožní třípatrový dům na nepravidelném půdorysu sledujícím zvlněnou uliční čáru. Po stranách oken 1. patra jsou postavy sv. Šebestiána a sv. Rocha. Ústředním motivem je tepaný měděný medailon s bustou Madony s Ježíškem obklopenou hvězdou. Reliéf završují na obláčcích vznášející se postavy sv. Václava a sv. Jana Nepomuckého. Po stranách oken dalšího patra stojí postavy sv. Ignáce a sv. Františka Xaverského. Výzdobu dovršuje reliéf sv. Rosálie nad okny. Fasádu završuje volutový štít. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Panny Marie (Q33520182) |
| 38294/1-87 Pam. katalog MIS | Staré Město | Seminářská 176/4 50°5′10,59″ s. š., 14°25′2,34″ v. d. | Městský dům U Panny Marie. Původně gotický objekt, do roku 1433 byl asi součástí sousedního domu čp. 175. Dům byl renesančně i barokně upraven a zvýšen o 3. patro. Dnešní vzhled je pozdně klasicistní. Dům stojí v křivolaké úzké uličce, je velmi úzký – pouze dvouosý (rozšiřuje se v zadní části parcely), třípatrový. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U černé hvězdy (Q33520188) |
| 38296/1-88 Pam. katalog MIS | Staré Město | Seminářská 177/6 50°5′10,92″ s. š., 14°25′2,19″ v. d. | Měšťanský dům U černé hvězdy. Dům je původem gotický, v roce 1538 byl rozdělen na dvě části, roku 1622 byl dům opět sjednocen. Tehdy také získal dnešní renesanční vzhled. V domě je přesto patrná původní gotická dispozice. Řadový dvoupatrový dům o třech osách (2+1) na hloubkové parcele s mírně zalomenou fasádou. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Palác Kokořovských – Divadelní fakulta (Q12043587) | 38337/1-116 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 223/26, Řetězová 223/5 50°5′8,85″ s. š., 14°25′2,28″ v. d. | Městský dům Poznámka: Palác Kokořovských (Kokořovský palác), Divadelní fakulta Akademie múzických umění. Na místě paláce byly ve středověku domy dva, které byly spojeny až při barokní přestavbě na konci 17. století. Dnešní fasáda je vrcholně barokní z doby po roce 1725. Na konci 19. století byla k paláci přistavěna budova Svatováclavské záložny dle plánu F. Kindla. Do Karlovy ulice se dům obrací třípatrovou desetiosou fasádou se středním rizalitem. Dům v Řetězové je trojkřídlý třípatrový objekt se schodišťovou věží. | ||||||
U bílé botky (Q33520488) |
| 38284/1-81 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 164/28 50°5′9,78″ s. š., 14°25′3,2″ v. d. | Městský dům U bílé botky. Původně gotický dům, který byl při renesanční přestavbě zvýšen na tři patra. Před rokem 1726 byl upraven i barokně, dnešní vzhled pochází z klasicistní přestavby v polovině 19. století. Dům stojí na plně zastavěné téměř obdélníkové parcele, má pouze světlíkový dvorek. Dům je trojosý, na jedné straně předstupuje uliční čáru v rozmezí jedné okenní osy. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U nevěsty (Q33520408) |
| 38282/1-80 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 163/30 50°5′9,82″ s. š., 14°25′3,71″ v. d. | Měšťanský dům U nevěsty, U červeného raka. Gotický dům, rozšířený v renesanci. Dnešní podoba fasády pochází z doby baroka, kdy dům prodělal dvě úpravy. V roce 1800 bylo klasicistně upraveno přízemí. Parter byl nově vyřešen v letech 1960–1961. Trojkřídlý třípatrový dům stojící na nepravidelné parcele. Západní dvorní křídlo patřilo původně k čp. 164. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U zelené boty (Q33520421) |
| 38278/1-78 Pam. katalog MIS | Staré Město | Karlova 161/32 50°5′9,96″ s. š., 14°25′4,1″ v. d. | Městský dům U zelené boty. Původně gotický dům, renesančně upravován. Zásadně byl přestavěn v klasicistním slohu dle plánů Zacharia Fiegertha z roku 1800. Ještě před rokem 1830 bylo dostaveno čtvrté patro. Čtyřpatrový řadový dům stojí na malinké parcele nepravidelného půdorysu. Uliční fasáda má tři osy. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U černého hada (Q33520517) | ![]() | 38269/1-73 Pam. katalog MIS | Staré Město | Husova 156/21, Karlova 156/34 50°5′9,87″ s. š., 14°25′4,64″ v. d. | Městský dům U černého hada, U zlaté slámy. Dvojice původně samostatných domů. Nárožní dům je barokní novostavbou z doby kolem roku 1730, druhý dům je starší, má románské základy z 12. století. V době renesance byl navýšen o 2. patro. Kolem roku 1796 byly oba domy propojeny. Levý dům má renesanční novodobě upravenou fasádu, nárožní část si ponechala svou pozdně barokní fasádu. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Husova 19 (Q33520511) | ![]()
| 38346/1-122 Pam. katalog MIS | Staré Město | Husova 229/19 50°5′9,27″ s. š., 14°25′4,1″ v. d. | Městský dům. Dvojosý dům je původně gotický. Ve 14. století byl vložen do úzké uličky. Přední část domu byla přestavěna v 16. století a znovu před rokem 1726. Dnešní vzhled fasády je dílem přestavby ve stylu pozdního měšťanského baroka, která domu přidala i 3. patro. Hlavní třípatrový objekt stojí při ulici, se zadním objektem za úzkým dvorkem je spojen pavlačí. Z gotického období pochází pouze sklep a část přízemí zadního stavení. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U zlatého tygra (Q776004) | ![]() | 44508/1-121 Pam. katalog MIS | Staré Město | Husova 228/17 50°5′9,23″ s. š., 14°25′4,82″ v. d. | Městský dům U zlatého tygra. Řadový dům se dvěma dvorními křídly je původně gotický, přestavovaný v renesanci. Dnešní vzhled domu je klasicistní, z doby kolem roku 1816. Dům je cenný zejména svými dochovanými renesančními krovy. Dvoupatrový dům s dvojicí bočních křídel obepínajícími dvorek. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U modrého hroznu (Q33520496) | ![]()
| 38344/1-120 Pam. katalog MIS | Staré Město | Husova 227/15 50°5′8,97″ s. š., 14°25′5,1″ v. d. | Městský dům U modrého hroznu. Dům stojí na místě dvou středověkých objektů, které byly spojeny a přestavěny někdy mezi lety 1726–1737. Vnější vzhled domu je pozdně barokní, má výrazné domovní znamení. Třípatrový čtyřosý dům s dvorkem v jihozápadní části parcely. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U tří divokých kachen (Q33520309) |
| 38342/1-119 Pam. katalog MIS | Staré Město | Řetězová 226/11, Husova 226/13 50°5′8,39″ s. š., 14°25′5,22″ v. d. | Městský dům U tří divokých kachen. Nárožní dům stojící na téměř čtvercovém půdorysu. Je původem středověký, v barokní době byl obnovený. Dnešní vzhled je klasicistní z 1. poloviny 19. století. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Tří zlatých řetězů (Q11863301) | ![]() | 38340/1-118 Pam. katalog MIS | Staré Město | Řetězová 225/9 50°5′8,62″ s. š., 14°25′4,72″ v. d. | Městský dům U tří řetězů. Dům původně gotický, na počátku 17. století byl renesančně přestavěn. Dnešní vzhled domu je klasicistní, podkroví bylo zřízeno až roku 1929. Objekt se skládá z dvoukřídlého domu při ulici, úzkého dvorku a dvorního domku v pozadí. Průčelí je dvoupatrové, šestiosé, na mírně zalomeném půdorysu. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U tří divých mužů (Q33520301) |
| 38339/1-117 Pam. katalog MIS | Staré Město | Řetězová 224/7 50°5′8,49″ s. š., 14°25′3,96″ v. d. | Městský dům U tří divých mužů. Dnes třípatrový dům je původem středověký, z této stavební etapy se dochovaly zejména sklepy. Dnešní vzhled je klasicistní, přestavba proběhla v roce 1811 a soustředila se především na fasádu. Třípatrový trojkřídlý dvůr s lichoběžníkovým dvorkem. Šestiosé průčelí má nepravidelně rozmístěná okna. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Dům pánů z Kunštátu (Q12043619) | 38335/1-115 Pam. katalog MIS | Staré Město | Řetězová 222/3 50°5′7,9″ s. š., 14°25′1,31″ v. d. | Městský dům - Dům pánů z Kunštátu (Poděbradský dvorec). Pozdně klasicistně přestavený dům ve své hmotě obsahuje unikátně dochovanou románskou stavbu palácového typu. Původně románský palác, klasicistně přestavěný, který na východě uzavírá společný dvůr s domem čp. 946. Románský palác, jádro raně feudálního dvorce, je ojedinělou románskou architekturou tohoto typu v Praze. Dochovalo se přízemí včetně kleneb 1. patra a část dalšího obvodového zdiva. Ve zdi dnešního 1. patra se dochoval původní štít stavby. Dům byl renesančně upraven, při jihozápadním nároží byla přistavěna schodišťová věž a do domu byly vloženy nové klenby. Podobu domu změnila přestavba v letech 1846–1847. K domu se pojí ještě dvůr s ohradní zdí a bránou. Na dvoře je novodobý přístavek ve tvaru písmene L, který není součástí kulturní památky. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | ||||||
U zlatého zajíce (Q33520236) |
| 38369/1-136 Pam. katalog MIS | Staré Město | Liliová 246/12, Řetězová 246/2 50°5′7,11″ s. š., 14°25′0,18″ v. d. | Měšťanský dům U zlatého zajíce (U Bílého zajíce). Dům je renesanční a raně barokní, přestavěn byl v období pozdního baroka, kdy byl celý objekt prodloužen východním směrem. Dnešní podoba průčelí domu je klasicistní. Nárožní patrový dům s hlavní průčelím do Liliové ulice. To je v patře čtyřosé. Nad římsou vystupuje dvouosý pozdně barokní štít. Fasáda do Rytířské ulice je osmiosá. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Liliová 14 (Q33520272) | (c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
| 38819/1-419 Pam. katalog MIS | Staré Město | Liliová 946/14, Řetězová 946/1 50°5′7,81″ s. š., 14°24′59,75″ v. d. | Měšťanský dům. Dům je stavebně propojen s domem pánů z Kunštátu čp. 222, se kterým tvoří ucelený blok vysunutý do Řetězové ulice. Dnešní vzhled domu je klasicistní. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Jezulátka (Q33520280) | ![]()
| 38371/1-137 Pam. katalog MIS | Staré Město | Liliová 247/10, Řetězová 247/4 50°5′6,9″ s. š., 14°25′1,02″ v. d. | Měšťanský dům U Jezulátka. Dům vznikl spojením tří gotických objektů v roce 1621. Kolem roku 1726 dostal objekt svou konečnou, dvoupatrovou podobu. Dům byl novorenesančně upraven. Dům nepravidelné dispozice na půdorysu písmene L se třemi malými vnitřními dvorky. Objekt je dvoupatrový při Liliové ulici, jednopatrový při Řetězové ulici. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U tří myslivců (Q33520443) | ![]()
| 38367/1-135 Pam. katalog MIS | Staré Město | Řetězová 245/8 50°5′7,55″ s. š., 14°25′2,66″ v. d. | Měšťanský dům U tří myslivců, U černé boty. Řadový třípatrový dům je původem renesanční, vznikl kolem roku 1603. Při pozdně barokní přestavbě byla část domu navýšena o třetí patro, pravé dvorní křídlo bylo přidáno v období klasicismu. V letech 1991–1992 byl o třetí patro zvýšen celý objekt. Třípatrový dům o třech osách s úzkým dvorním křídlem. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U zeleného věnce (Q33520244) |
| 38365/1-134 Pam. katalog MIS | Staré Město | Řetězová 244/10 50°5′7,63″ s. š., 14°25′3,48″ v. d. | Měšťanský dům U zeleného věnce. Jednopatrový dům je původně gotický, renesančně přestavěný a klasicistně upravený ve fasádách Josefem Zobelem roku 1802. Na fasádě jsou odkryty části renesančních sgrafit. Patrový řadový dům, okapově orientovaný, uliční průčelí osmiosé. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Palác U Beránka (Q33520480) |
| 38363/1-133 Pam. katalog MIS | Staré Město | Husova 243/11, Řetězová 243/12 50°5′7,92″ s. š., 14°25′5,44″ v. d. | Palác U Beránka, U tří kalichů. Jádro objektu tvoří dva spojené gotické domy ze 14. století. Ty byly renesančně rozšířeny a barokně upraveny – tehdy byly domy provozně i ve fasádách sjednoceny. Při úpravě v roce 1942 vznikla dnešní fasáda se širokými okny. Nárožní dvoupatrový palácový objekt, čtyřkřídlý kolem středního nádvoří. Další jednopatrové křídlo s podkrovím navazuje jižně mezi Husovou ulicí a zadním předdvořím při čp. 242. Hlavní průčelí do Husovy ulice je pětiosé, fasáda do Řetězové ulice je devítiosá. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Jesuitský dvůr (Q38137100) |
| 38362/1-132 Pam. katalog MIS | Staré Město | Husova 242/9, Zlatá 242/5 50°5′6,8″ s. š., 14°25′3,19″ v. d. | Činžovní dům - Jesuitský dvůr. V jádru gotický dům, který se v roce 1644 podařilo získat jesuitům, kteří ho zvýšili a rozšířili. Dům v roce 1844 prodělal klasicistickou úpravu podle plánů Kašpara Předáka. Hlavní průčelí křídel do vstupního nádvoří mají šest a pět okenních os. V západním křídle vstup s dvoukřídlými dřevěnými novorenesančními dveřmi. Zadní fasáda západního křídla, orientovaná do zahrady, má v patrech osm os. Klasicistní podkovovité schodiště situováno v hlavním křídle při styku se severním křídlem. Součástí též podklenutý krček spojující čp. 242 a 240. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Bílého kohouta (Q38137088) | ![]()
| 38372/1-138 Pam. katalog MIS | Staré Město | Liliová 248/8, Zlatá 248/3, Řetězová 1095/6 50°5′6,31″ s. š., 14°25′1,1″ v. d. | Činžovní dům U Bílého kohouta. Novostavba z let 1855–1863, postavena dle plánů Františka Wolfa. Původní rozlehlý dům čp. 248 nově rozdělen na samostatná čp. 248 a čp. 1095. Rozsáhlý objekt se dvěma dvory na složité parcele prostupující celým blokem mezi ulicemi Zlatou, Liliovou a Řetězovou. Třípatrový dům čp. 248 při Liliové a Zlaté ulici je trojkřídlý kolem lichoběžníkového dvora. Nově oddělený dvoupatrový dům čp. 1095 při Řetězové ulici představuje jednokřídlý trojtrakt s dvorkem. Po starší zástavbě gotické, barokně upravené, zůstaly pouze fragmenty. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Palác Hochbergů (Q24708264) |
| 38360/1-131 Pam. katalog MIS | Staré Město | Husova 241/7, Zlatá 241/12 50°5′6,41″ s. š., 14°25′5,33″ v. d. | Palác Hochbergů z Hennersdorfu, palác Lažanských. Dům stojí na románských a gotických základech. V letech 1573–1611 proběhla renesanční úprava, dnešní podoba je ale vrcholně barokní, z první čtvrtiny 18. století, a je přisuzována. J. B. Santini-Aichelovi. Další úpravy jsou mírné, převážně klasicistní. Dům či spíše palác je tvořen hlavní uliční budovou, navazujícím severním křídlem (podél Zlaté uličky) a krátkým úsekem zadního západního stavení. Vnitřní dvorek je na jižní straně uzavřen zdí s trojicí nik, zeď se zalamuje a navazuje na zadní křídlo, v zalomené vyšší části je též nika, nad ní slepé okno. Dispozice hlavní budovy nasvědčuje vzniku ze dvou samostatných objektů. Střecha nad hlavní budovou řešena složitě jako soustava tří, samostatně řešených vazeb. Mezi nimi vystupuje převýšený věžový altán s valbovou stříškou s krátkým hřebenem. Střecha severního křídla je sedlová, nad západním křídlem pultová. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
Svatováclavský seminář – Stará technika (Q38137105) | 38358/1-130 Pam. katalog MIS | Staré Město | Husova 240/5, Zlatá 240/10 50°5′5,4″ s. š., 14°25′3,28″ v. d. | Seminář - Svatováclavský seminář (Stará technika). Seminář je barokní stavbou z přelomu 17. a 18. století. Vrcholně barokní úprava, která proběhla kolem roku 1725, se připisuje K. I. Dientzenhoferovi. Roku 1803 byl areál předán technice, která roku 1833 přistoupila k další, klasicistní přestavbě. Rozlehlý stavební komplex budov velmi složitého vývoje. Dochovány románské i gotické konstrukce, areál prošel renesanční přestavbou. Budovy obklopují dvě nádvoří a tři předdvoří. Areál je v severní části dispozice tvořen v jádru barokními křídly při Zlaté ulici s nárožní budovou s hlavním průčelím do ulice Husovy. Při Husově ulici jižně navazuje další převážně barokní trojkřídlá část areálu kolem východního nádvoří (dnes zastřešeného prosklením). Na jihozápadě je západní nádvoří uzavřeno klasicistními křídly. V jihozápadním rohu navazuje k jihu budova přistavěná ve 20. století. Na místě roku 1989 demolovaných křídel (a původního středního nádvoří) při jižní straně areálu jsou v současnosti přízemní stavby vestibulu a foyer. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | ||||||
U zeleného hroznu (Q33520338) | 38434/1-175 Pam. katalog MIS | Staré Město | Betlémské náměstí 351/6, Husova 351/1 50°5′3,9″ s. š., 14°25′5,53″ v. d. | Měšťanský dům U zeleného hroznu. Dům vznikl ve dvou etapách. V Husově ulici přestavba proběhla podle plánu A. Kandy z roku 1841, na Betlémském náměstí šlo o novostavbu dle návrhu K. Hartiga z roku 1866. Na místě budovy v Husově ulici byla ve středověku Apoštolská kolej pro chudé studenty. Rohový třípatrový dům, krytý sedlovou střechou, uprostřed průjezd, po obou stranách symetricky výkladce a vchody s dveřnicemi. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | ||||||
Betlémská kaple (Q831362) |
| 11734/1-129 Pam. katalog MIS | Staré Město | Betlémské náměstí 255/4, 169/5a, 256/5, Husova 238/3 50°5′4,1″ s. š., 14°25′2,95″ v. d. | Kaple Betlémská. Původně gotická kaple, v níž kázal Mistr Jan Hus, byla roku 1786 zbořena, zbyly jen části obvodových zdí. Roku 1950 vznikla novostavba na základě dochovaných plánů, vedut a zbytků původní stavby dle návrhu J. Fragnera za spolupráce B. Hacara.
Prostředí kulturní památky tvoří dvorní objekt a ohradní zeď při čp. 238. | |||||
U Města Betléma (Q33520331) |
| 38377/1-141 Pam. katalog MIS | Staré Město | Betlémské náměstí 254/3 50°5′3,66″ s. š., 14°25′1,83″ v. d. | Měšťanský dům U Města Betléma. Dům je vrcholně barokní novostavbou na gotických základech dvou domů. V době klasicismu bylo postaveno 2. patro a byla upravena fasáda a dnešní podobu dokončila úprava z roku 1952, kdy byla odbourána osa s průjezdem. Dvoupatrový, zhruba obdélný dům se zadním dvorem, dvoutrakt. Průčelí do náměstí je dnes čtyřosé (levá osa sdružená), tři osy vpravo v rizalitu. V levé ose slepý portál s vrcholně barokní modelací (ve zbořené pravé části mu odpovídal portál vjezdu). Na východní straně vystupuje z podkroví přemostění do Betlémské kaple; spojovací průchod má zděný parapet, je kryt sedlovou stříškou na dřevěných hranolových sloupcích. Přemostění je podklenuto obloukovým pasem. Dnešní podoba z roku 1952. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Červené židle (Q33520295) | ![]()
| 38375/1-140 Pam. katalog MIS | Staré Město | Liliová 250/4 50°5′4,61″ s. š., 14°25′0,15″ v. d. | Měšťanský dům U Zlaté (Červené) sesle. Řadový dům je renesanční, v baroku byla přestavěna jižní polovina budovy. Dnešní vzhled průčelí je z roku 1918. Řadový dům sestává z hlavní západní budovy, severního a východního dvorního křídla. Hlavní dvoupatrová budova předstupuje z uliční čáry, uliční průčelí je devítiosé (resp. šestiosé - v levé polovině jsou osy sdružené), vstupní portál zhruba ve třetí ose zprava. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. | |||||
U Švandů (Q33520288) | ![]()
| 38374/1-139 Pam. katalog MIS | Staré Město | Liliová 249/6, Zlatá 249/8 50°5′5,45″ s. š., 14°25′0,24″ v. d. | Měšťanský dům U Švandů. Původně gotický objekt, renesančně i barokně upravovaný, prodělal v roce 1844 velkou klasicistní přestavbu, která upravila východní a jižní křídlo, a v roce 1874 novorenesanční úpravu podle plánů J. Dobra, při které bylo postaveno západní křídlo. Nárožní dvoupatrový čtyřkřídlý objekt s vnitřním dvorem. Dvoutraktové křídlo do Liliové ulice ustupuje z uliční čáry. Průčelí je devítiosé s novorenesančními prvky. Podobně je pojata také část zalomené fasády severního křídla do ulice Zlaté, zbývající část fasády od zalomení je řešena skromněji. Památkově chráněno od 22. prosince 1964. |
Reference
- ↑ Městská památková rezervace Praha, č. 1028, MonumNet
Související články
- Seznam kulturních památek na Starém Městě – Betlémský obvod, východní část
- Seznam kulturních památek na Starém Městě (Praha)
- Seznam kulturních památek v Praze
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Kulturní památky na Starém Městě na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
(c) Wikimedia Foundation, CC BY-SA 3.0
File:Crystal Clear app lphoto.png with Commons logo.
(c) Kudo-kun, CC BY-SA 2.5
Logo for WikiProject Photo on the Korean-language Wikipedia.
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ludek, Licence: CC BY-SA 4.0
Nejstarší dochovaná dlažba v Praze se nachází nedaleko Karlova mostu a byla sem přenesena zřejmě z předchůdce Karlova mostu - z Juditina mostu, který byl zničen ve 14. století velkou povodní. Zdroj: Václav Cibula - Objevujeme Prahu, Albatros 1988
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) Daniel Baránek, CC BY-SA 3.0
Praha, Staré Město, Alšovo nábřeží, jižní část
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ludek, Licence: CC BY-SA 3.0
Pomník císaře Františka I. neboli Krannerova fontána či Krannerova kašna na Smetanově nábřeží (mezi Národním divadlem a Karlovým mostem). Stavba začala v roce 1845, odhalena byla v roce 1850.
Autor: Ondřej Kořínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ewwwa, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ondřej Kořínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ewwwa, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ondřej Kořínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Mirekk, Licence: Attribution
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) Daniel Baránek, CC BY-SA 3.0
Praha, pohled z Karlova mostu na areál křižovníků (Křižovnická 1)
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ondřej Kořínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ondřej Kořínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) Daniel Baránek, CC BY-SA 3.0
Praha, Staré Město, Národní třída, budova Akademie věd České republiky
Autor: A.Savin, Licence: FAL
Smetana Museum in Prague (Czech Republic)
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ondřej Kořínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Praha-Staré Město. Seminářská 175/2, Karlova 175/3, U Zlaté studně.
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ewwwa, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: VitVit, Licence: CC BY-SA 3.0
Palác Pachtů z Rájova (Anenské náměstí)
Autor: cs:ŠJů, Licence: CC BY-SA 3.0
Praha, Staré Město. Ulice Bartolomějská, dům U Kasírů, č. o. 13, č. p. 309. Na domě je pamětní deska "ZDE ŽIL A DNE 19. BŘEZNA 1914 ZEMŘEL JUDR. JAN PODLIPNÝ, PRVNÍ STAROSTA ČESKÉ OBCE SOKOLSKÉ A STAROSTA MĚSTA PRAHY. VĚNOVALA ČSL. OBEC SOKOLSKÁ 19.III.1924". Do registru památek dům zapsán 3. 5. 1958 pod číslem 44512/1-160. Uváděno v seznamech ohrožených zanedbaných památek.
Divadelní fakulta Akademie múzických umění v Karlově ulici v Praze
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ewwwa, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: cs:ŠJů, Licence: CC BY-SA 3.0
Praha, Staré Město, Staroměstské mlýny a Novotného lávka.
Dům U Tří zlatých řetězů po poslední rekonstrukci probíhající mezi lety 1998-2000.
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Praha-Staré Město, Střelecký ostrov, hostinec č. p. 336.
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Ewwwa, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Jirka23, Licence: CC BY-SA 3.0
Rotunda svatého Kříže Menšího na Starém Městě v Praze.
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Brabcaak, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: A.Savin, Licence: FAL
Pohled na Karlův most v Praze.
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: H. Raab (User:Vesta), Licence: CC BY-SA 3.0
The house in Prague where Johannes Kepler lived from 1607 to 1612.
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) ŠJů, Wikimedia Commons, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Michal Kmínek, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: