Slavík modráček
![]() | |
---|---|
![]() Slavík modráček středoevropský (L. s. cyanecula), samec | |
![]() Samice | |
Stupeň ohrožení podle IUCN | |
![]() málo dotčený | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | živočichové (Animalia) |
Kmen | strunatci (Chordata) |
Podkmen | obratlovci (Vertebrata) |
Třída | ptáci (Aves) |
Podtřída | letci (Neognathae) |
Řád | pěvci (Passeriformes) |
Čeleď | lejskovití (Muscicapidae) |
Rod | slavík (Luscinia) |
Binomické jméno | |
Luscinia svecica (Linnaeus, 1758) | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Slavík modráček (Luscinia svecica) je malý druh pěvce z čeledi lejskovitých.
Taxonomie
Druh s velmi složitou zeměpisnou proměnlivostí. Tvoří deset poddruhů, z nichž v Evropě hnízdí čtyři.
- L. s. svecica – slavík modráček tundrový obývá celý sever areálu od Skandinávie po Aljašku.
- L. s. namnetum – slavík modráček západoevropský v jihozápadní a střední Francii.
- L. s. cyanecula – slavík modráček středoevropský ve střední a jižní Evropě.
- L. s. volgae – slavík modráček jihoruský v severní Ukrajině, odkud zasahuje dále na východ.
Dalších šest poddruhů žije v Asii.[1]
Popis
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/20/Bl%C3%A5hake_Bluethroat_%2817990473613%29.jpg/220px-Bl%C3%A5hake_Bluethroat_%2817990473613%29.jpg)
O něco menší než vrabec (délka těla 13–14 cm), štíhlý, s poměrně dlouhýma nohama. Ve všech šatech má nápadný bělavý nadoční proužek a rezavě červené strany kořene ocasu. Samec má modrou náprsenku, lemovanou zespodu černým a rezavým proužkem, s červenou nebo bílou (někdy i žádnou) skvrnou uprostřed modrého zbarvení. Na podzim je hrdlo zčásti žlutavě bílé. Samice mají na hrudi většinou jen kresbu z černých skvrn (starší samice i modré zbarvení). Mladí ptáci jsou jemně světle skvrnití a připomínají mladou červenku, jdou však snadno odlišit díky charakteristickému zbarvení ocasu.[2]
Rozšíření
Druh s palearktickým typem rozšíření, pronikl i do Severní Ameriky. Tažný, zimuje v severní Africe a Přední a jižní Asii.[1] V severní Evropě hnízdí mezi vrbami a ve vlhkých březových lesích, jinde v bažinatých místech u mokřadů a řek s porostem keřů, rákosí, olší apod.[2]
Výskyt v Česku
V České republice hnízdí dva poddruhy se zcela odlišnými ekologickými nároky. Slavík modráček středoevropský (Luscinia svecica cyanecula) hnízdí především v porostech rákosu, orobince a ostřic na okrajích rybníků. Pozorování tohoto poddruhu v hnízdní době se začala množit zejména po roce 1970 (jižní a jihozápadní Čechy), hnízdo bylo poprvé nalezeno v roce 1982 na Domažlicku. Poté počty výrazně rostly a modráčci se rozšířili i do dalších oblastí (jižní Morava, Ostravsko, Českomoravská vysočina, severozápadní a východní Čechy). Početnost byla odhadována v letech 1985–1989 na 90-140 párů, v letech 2001–2003 už na 400–600 párů. Slavík modráček tundrový (Luscinia svecica svecica) hnízdí v Česku na rašeliništích na hřebeni Krkonoš, kde byl poprvé zaznamenán v roce 1978. Početnost se dále zvyšovala, až dosáhla vrcholu v roce 1989 (min. 40 samců a 21 samic). Od té doby došlo k výraznému poklesu, v letech 2001–2003 byla populace odhadována na 15–30 párů. V roce 1989 byl zjištěn zpívající samec na vrcholu Pradědu v Hrubém Jeseníku, hnízdění zde dosud nebylo doloženo.[3]
Potrava
Převážně živočišná; převládá hmyz, pavouci a měkkýši. Na podzim zahrnuje také různé plody. Potravu sbírá zejména na bahnitých místech.[1]
Hnízdění
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2b/Luscinia_svecica_cyanecula_MHNT.ZOO.2010.11.193.15.jpg/220px-Luscinia_svecica_cyanecula_MHNT.ZOO.2010.11.193.15.jpg)
Hnízdí jednotlivě, s častým výskytem bigynie. Samci přilétají na hnízdiště o několik dní dříve než samice a krátce poté začínají zpívat. Setrvávají-li na hnízdišti dobré podmínky, využívají často stejnou lokalitu po mnoho let. Hnízdo staví samotná samice dobře ukryté v husté přízemní vegetaci. Hnízdí 2× ročně; snůška čítá zpravidla 5 (6–7) modrozelených, jemně červenohnědě skvrnitých vajec o velikosti 19,0 × 14,26 mm (ssp. cyanecula). Inkubace trvá 13–14 dnů, sedí pouze samice, výjimečně střídána samcem. Mláďata krmí oba rodiče; hnízdo opouštějí ve věku 14 dnů a spolu s rodiči zůstávají dalších asi 14 dnů. Pohlavně dospívají ve druhém roce života.[1]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d HUDEC, Karel, a kol. Fauna ČR. Ptáci 3. Praha: Academia, 2005. ISBN 80-200-1113-7.
- ↑ a b SVENSSON, Lars, a kol. Ptáci Evropy, severní Afriky a Blízkého východu. 2. vyd. Plzeň: Ševčík, 2012. ISBN 978-80-7291-224-7.
- ↑ ŠŤASTNÝ, Karel; BEJČEK, Vladimír; HUDEC, Karel. Atlas hnízdního rozšíření ptáků v České republice 2001-2003. Praha: Aventinum, 2006. ISBN 80-86858-19-7.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu slavík modráček na Wikimedia Commons
Galerie slavík modráček na Wikimedia Commons
Taxon Luscinia svecica ve Wikidruzích
Média použitá na této stránce
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: , Licence: CC BY-SA 4.0
Eggs of bluethroat (cyanecula) ; collection of Jacques Perrin de Brichambaut.
Autor: Donkey shot, Licence: CC BY-SA 3.0
Breeding distribution and subspecies of Luscinia svevica. Non-breeding wintering range not shown
Autor: Vladimir Yu. Arkhipov, Arkhivov, Licence: CC BY-SA 3.0
Song of Bluethroat, Chukotka, Russia
Autor: Charles J Sharp , Licence: CC BY-SA 4.0
Bluethroat (Luscinia svecica cyanecula) male near Osowiec Fortress, Poland
Autor: Åsa Berndtsson, Licence: CC BY 2.0
Luscinia svecica, Ammarnäs, Sorsele Kommun, Västerbottens Län, Sweden