Slovenské Ďarmoty
Slovenské Ďarmoty | |
---|---|
Poloha | |
Souřadnice | 48°5′30″ s. š., 19°17′30″ v. d. |
Nadmořská výška | 142 m n. m. |
Stát | ![]() |
Kraj | Banskobystrický |
Okres | Veľký Krtíš |
Tradiční region | Poiplí |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 10,0 km² |
Počet obyvatel | 553 (2017)[1] |
Hustota zalidnění | 55,1 obyv./km² |
Správa | |
Status | obec |
Starosta | Denisa Árvayová |
Vznik | 1919 |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 047 |
PSČ | 991 07 |
Označení vozidel | VK |
NUTS | 516384 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Slovenské Ďarmoty (německy Slowakisch Jahrmarkt, maďarsky Tótgyarmat) jsou obec na Slovensku v okrese Velký Krtíš. Do roku 1920 a v letech 1938 až 1945 byly součástí města Balassagyarmat (slovensky Balážske Ďarmoty). Žije zde 553[1] obyvatel.
Historie
Obec Slovenské Ďarmoty vznikla v roce 1919, po vzniku první republiky, vyčleněním části Újtelep z Balašských Ďarmot. Jižní hranici Slovenských Ďarmot tvoří řeka Ipeľ. První obyvatelé obce, známé převážně vinařskou činností, odkupovali vinice, v nichž bydleli, od Maďarů. Z tohoto důvodu byli obyvatelé přezdíváni pincések. Po osamostatnění si obec ponechala název Ďarmoty a doplnila jej o pojmenování Slovenské.
Dějiny obce jsou úzce spjaty s dějinami sousedního města Ďarmoty, které bývalo župním sídlem Novohradské župy. Samotná obec Slovenské Ďarmoty vznikla v letech 1919–1920, spolu se vznikem první republiky.
Pravěké dějiny zanechaly v okolí bohatá naleziště. Okolí obce bylo obydlené už v době neolitu. Během archeologických výzkumů zde identifikovali odborníci nálezy volutové kultury. Strategická poloha na rozhraní kopců a nížiny, předurčila vývoj i v dalších etapách historie obce.
V neolitu údolí Iplu obývali lidé, kteří jsou zařazováni do lengyelské kultury. Po této době následuje doba bronzová, během níž v Novohradsku rozkvetla kultura pilinská a na to navazující kyjatická kultura.
Brod přes řeku Ipeľ a přes něj vedoucí obchodní cesty, předurčily významnou roli obce i v době halštatské, laténské a římské. Během stěhování národů, koncem 9. a začátkem 10. století našeho letopočtu, se zde usadily maďarské kmeny s názvem Gyarmati, Kurt, Keszi a Kér. Tato jména se zachovala v názvech některých obcí. Vývoj městské části nynějších Slovenských Ďarmot během středověku až po novodobé dějiny charakterizovalo zemědělství, zejména vinohradnictví. V městské části se nacházely vinné sklepy občanů Balašských Ďarmot (Balassagyarmat).
Slovenské Ďarmoty byly do roku 1919–1920 součástí města Ďarmoty a až po uzavření Trianonské mírové smlouvy vznikla z části Balašských Ďarmot samostatná pohraniční obec Slovenské Ďarmoty. Nadmořská výška obce, ležící na pravém břehu Iplu, (142 m nad mořem uprostřed obce a 138–265 m nad mořem v katastru) určuje zemědělský a vinařský charakter. Ráz obce, nabytý během samostatných dějin, se zachoval do dnešních dnů. Z novodobé historie je možné připomenout stávky zemědělských dělníků z let 1923 a 1929.
Během let 1938–1944 byla obec připojena k Maďarsku. Po osvobození zde byl znovu zřízen hraniční přechod do Maďarska. V roce 1949 bylo založeno JZD, které bylo v roce 1964 postátněno.
Partnerské obce
Balassagyarmat, město v Maďarsku
Casavatore, obec v Itálii
Érsekvadkert, obec v Maďarsku
Golianovo, obec na Slovensku
Heimenkirch, obec v Německu
Iliny, obec v Maďarsku
Karácsond, obec v Maďarsku
Nógrádmarcal, obec v Maďarsku
Patvarc, obec v Maďarsku
Rucăr, obec v Rumunsku
San Nicola la Strada, obec v Itálii[2]
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Slovenské Ďarmoty na slovenské Wikipedii.
- ↑ a b Počet obyvatel SR k 31. 12. 2019. Bratislava. 28. října 2020. Dostupné online.
- ↑ Partnerské obce - Oficiálné stránky obce Slovenské Ďarmoty. www.slovenskedarmoty.sk [online]. [cit. 2022-06-27]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Slovenské Ďarmoty na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- Okres VK- historie a pozoruhodnosti obce
Média použitá na této stránce
Autor: Szeder László, Licence: CC BY-SA 4.0
Tótgyarmat - a falu látképe nyugat felől