Snina
Snina | |
---|---|
Panorama města | |
Poloha | |
Souřadnice | 48°59′17″ s. š., 22°9′24″ v. d. |
Nadmořská výška | 216 m n. m. |
Časové pásmo | +1 +2 (letní čas) |
Stát | ![]() |
Kraj | Prešovský |
Okres | Snina |
Tradiční region | Horní Zemplín |
Administrativní dělení | 10 městských částí |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 58,6 km² |
Počet obyvatel | 18 712 (2021)[1] |
Hustota zalidnění | 319,3 obyv./km² |
Etnické složení | Slováci 86,78%, Rusíni 5,84 %, Ukrajinci 2,51 %, Romové 1,86 %, Češi 0,58 % |
Náboženské složení | Římští katolíci 52,07 %, Řečtí katolíci 17,91 %, Pravoslaví 12,39 %, Bez vyznání 5,98 % |
Správa | |
Status | okresní město |
Starosta | Peter Vološin |
Vznik | 1317 (první písemná zmínka) |
Zakladatel | Drugethové |
Oficiální web | www |
podatelna | |
Adresa obecního úřadu | Mestský úrad Snina Strojárska 2060/95 069 01 Snina |
Telefonní předvolba | 057 |
PSČ | 069 01 |
Označení vozidel (do r. 2022) | SV |
NUTS | 520802 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Snina (rusínsky Снина, maďarsky Szinna) je okresní město ležící v Prešovském kraji nedaleko hranic s Ukrajinou, je hospodářským a správním centrem regionu. Žije zde přibližně 19 tisíc[1] obyvatel.
Polohopis
Je to nejvýchodněji položené Zemplínské město, nacházející se na soutoku řek Pčolinka a Cirocha. Je obklopeno pohořími Laborecká vrchovina, Bukovské vrchy a Vihorlatské vrchy. Na západě se otevírá do Cirošské doliny. Je východiskem do Chráněné krajinné oblasti Vihorlat, která je sopečného původu, a do Národního parku Poloniny, který je od roku 1993 spolu s přilehlými oblastmi Ukrajiny a Polska součástí mezinárodní Biosférické rezervace Východní Karpaty vyhlášené organizací UNESCO na ochranu pralesovitého společenství.
Části obce
- Sídlisko I, Sídlisko II, Bramhora, Majer, Tabla, Brehy, Daľkov, Centrum, Mier, Komenského
Symboly města
Městský znak je převzat z historické pečeti z 19. století a znázorňuje hamr, tj. žlab, vodní kolo s konstrukcí, kladivo a kovadlinu. Barvy znaku jsou: štít zelený, kolo s konstrukcí zlaté, žlab, kovadlina a kladivo stříbrné. Vzácností schváleného znaku města Snina je skutečnost, že takový zaměstnanecký symbol je mezi městskými znaky ojedinělý a je cenným obohacením dosavadního celostátního soupisu městských znaků. Autorem grafického návrhu městského znaku je Dezider Barta.
Historie
První písemná zmínka pochází z roku 1317.
Kultura
- Významnou součástí kulturního dění ve městě Snina je Galerie Miro (přejmenována na Galerie Andrej Smolák), která je známá v Berlíně, Praze a Bratislavě. Jejím zakladatelem je Dr. Miroslav Smolák. U příležitosti jejího prvního výročí založili bratři Smolákovci ve Snině tradici mezinárodního výtvarného festivalu. Jeho spoluorganizátory jsou město Snina a Umělecká beseda Slovenska. Festival se během pěti let výrazně zapsal do společenského života tohoto regionu a mimořádnou pozornost mu věnuje mediální sféra.
- Výchovně vzdělávací, zájmovou a rekreační činnost dětí a mládeže zajišťoval Dům pionýrů a mládeže v Snině a jeho činnost po roce 1989 převzalo Centrum volného času. Organizační struktura centra zahrnuje oddělení, zájmové útvary a kluby, jejichž činnost se zaměřuje na oblasti přírodních věd, turistiky, vědy a techniky, kultury a umění, tělesné výchovy a sportu, společenských věd, etiky a cizích jazyků.
- Ke kulturnímu životu města v současnosti přispívá i divadelní soubor HRB, který působí při Gymnáziu v Snině. Má přibližně dvacet členů – studentů. Uvedl už tři vlastní hry, a to Opravdová bolest neexistuje, Mama, viděl jsem anděla a Jsme tolerantní.
- Přitažlivý program má i skupina historického šermu Vikomt, která vznikla v Snině v roce 1983. Svůj program předvádějí na poutích, při výročích města či na kulturních akcích na hradech a zámcích po celém Slovensku.
- V oblasti záujmovoumeleckej činnosti působí Společnost historických a country tanců Merlin, sdružující zájemce o hudbu a tanec, mažoretky maršálka, lidová hudba Borovka, dětský folklorní soubor Šiňavka, dívčí pěvecká skupina Jarabinka.
- V Snině působí již více než 50 let i folklorní soubor Vihorlat s tradičními tanci, který dosáhl mnoho úspěchů i v zahraničí.
Stavby a památky
Důležité firmy
- Vihorlat a. s. [2]
- Unex Snina
Doprava
Železniční
Snina leží na regionální jednokolejné železniční trati Humenné – Stakčín na které jsou každé dvě hodiny mimo špičku a ve špičce každou hodinu vypravovány osobní vlaky Humenné – Stakčín. Ve městě se nacházejí tři železniční stanice : Snina, Snina mesto a Snina predmestie.
Silniční
Městem prochází silnice I/74 (Strážske – Humenné – Snina – Ubľa státní hranice).Je zde centrální autobusová zastávka Snina – Náměstí,ze které jezdí autobusy převážně do Humenného a okolních obcí ale aji do Prahy, Plzně, Brna a Uherského Hradiště.
Geografie
Větší města v okruhu Humenného :
![]() | ![]() | ![]() | ![]() | ![]() |
![]() | ![]() | ![]() ![]() | ||
![]() ![]() | ||||
![]() | ||||
![]() | ![]() | ![]() |
Sport
Sportovní kluby
Sportovní činnost ve městě Snina se rozvíjí individuální i účelově, přičemž zde funguje mnoho sportovních klubů organizujících sportovců, např. fotbalový MFK Snina[3], tenisový, turistický, jezdecký, šermířský, stolní, šachový, basketbalový, lyžařský, 2 zápasnické a 3 volejbalové.
Sportoviště
Na území města a v RO Sninské rybníky se nacházejí tyto sportovní zařízení:
- 2 sportovní haly
- 10 tělocvičen
- 2 cvičebny při základních a středních školách
- 9 hřišť
- 4 basketbalové hřiště
- 7 tenisových kurtů
- 2 fitnescentra
- 1 fotbalový stadion
- 1 hipocvičiště
Milovníci zimních sportů mohou využít lyžařské vleky v obci Parihuzovce (16 km od Sniny) nebo vlek v Uliči (31 km od Sniny ).
Osobnosti
- Vladyka Milan Chautur – košický apoštolský exarcha pro katolíky byzantského obřadu.
- Robert Holman – ekonom, vysokoškolský pedagog, bývalý vrchní ředitel a následně člen bankovní rady České národní banky
- Rastislav Ondrej Gont – pravoslavný arcibiskup prešovský
- Ondrej Duda – slovenský fotbalový útočník
- Pavol Diňa – slovenský fotbalový útočník
- Jano Pavlík – slovenský fotograf
Školství
V současnosti se v Snině nachází 6 mateřských, 6 základních a 4 střední školy :
Máteřské školy
- Materská škola Budovateľská Archivováno 8. 7. 2018 na Wayback Machine.
- Materská škola Československej armády
- Materská škola Dukelských hrdinov
- Materská škola Kukučínova
- Materská škola Palárikova
- Materská škola Perečínska
Základní školy
- Základná škola Budovateľská
- Základná škola Komenského
- Základná škola P. O. Hviezdoslava
- Základná škola Študentská
- Cirkevná spojená škola sv. Cyrila a Metoda
- Špeciálna základná škola Partizánska
Střední školy
Fotogalerie
- Kostel povýšení svatého kříže
- (c) Michal Kriška, CC BY-SA 3.0Hřbitovní kaple
- Kaštel
- Socha u mostu SNP
- Pomník padlým
- Biokoupaliště Sninské rybníky
- Kremenec – Nejvýchodnější bod Slovenska
- Pohled na město ze Sninského kameňa
Panorama
Partnerská města
Město Snina uzavřelo partnerství s těmito městy:
Chust, Ukrajina
Kremenčuk, Ukrajina
Boguchwała, Polsko
Lesko, Polsko
Žarošice, Česko
Seferihisar, Turecko
Odkazy
Reference
- ↑ a b Sčítání lidu, domů a bytů 2021 na Slovensku. Bratislava: Statistický úřad Slovenské republiky.
- ↑ KOLEKTIV AUTORŮ. Guide to Slovakia. Praha: STN, 1265. S. 368. (slovenčina)
- ↑ MFK Snina - historie Archivováno 3. 11. 2014 na Wayback Machine., futbalovekluby.sk, citováno 2. 11. 2014 (slovensky)
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Snina na Wikimedia Commons
Slovníkové heslo Snina ve Wikislovníku
- Oficiální stránky
Média použitá na této stránce
A stylized arrow pointing north.
A stylized arrow pointing west.
A stylized arrow pointing east.
A stylized arrow pointing south.
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Pomník vojakom pri kostole povyšenia svätého kríža, Snina
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Socha u mostu ulice SNP přes reku Cirochu, Snina
(c) Milan Bališin, CC BY-SA 4.0
Výhľad z Malého Sninského kameňa na mesto Snina
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Kostel povýšení svatého kříže, Snina
(c) Milan Bališin, CC BY-SA 4.0
Trojhraničný (SK/PL/UA) stĺp na vrchu Kremenec, najvýchodnejší bod Slovenska (miesto: Bukovské vrchy, Národný park Poloniny)
Autor: Miro Buraľ, Stakčín, Slovakia, Licence: CC BY-SA 3.0
Snina rieka Cirocha Panorama Vihorlatu, Sninský kameň (vpravo)
Vlajka obce Snina
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Tento snímek zobrazuje chráněnou kulturní památku číslo 709-145/1 (other) Slovenské republiky.