Sociogeografická analýza města Mostu
Tento článek zjednodušeně pojednává o základních metodách sociální geografie aplikované na město Most.
Obyvatelstvo
Početní stav
Podle sčítání 1921 zde žilo v 1 402 domech 27 239 obyvatel, z nichž bylo 13 263 žen. 8 802 obyvatel se hlásilo k československé národnosti, 17 014 k německé a 188 k židovské. Žilo zde 20 471 římských katolíků, 1033 evangelíků, 731 příslušníků Církve československé husitské a 737 židů.[1] Podle sčítání 1930 zde žilo v 1 752 domech 28 212 obyvatel. 9 740 obyvatel se hlásilo k československé národnosti a 17 549 k německé. Žilo zde 20 412 římských katolíků, 1241 evangelíků, 1519 příslušníků Církve československé husitské a 662 židů.[2]
Ve vývoji počtu obyvatel Mostu za poslední dvě století se výrazně projevují dva základní trendy. První započal v období rozmachu hornictví v této oblasti a znamenal značný nárůst obyvatelstva (vystupňovaný v období komunismu). Paradoxně nárůst počtu obyvatel měla za následek i likvidace starého města a výstavba nového. Od začátku devadesátých let však přetrvává v pořadí druhý trend s opačným dopadem. Pokles obyvatel není ale tak rychlý jako strmý nárůst v 70. a 80. letech. Konec normalizace, útlum těžby a nárůst automatizované výroby v průmyslových závodech Chemopetrol měly za následek zvyšování nezaměstnanosti, která se spolu s environmentálním uvědoměním obyvatel podepisuje na odlivu trvale žijících obyvatel a to až do současnosti.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/38/Most_graf_obyv.png/220px-Most_graf_obyv.png)
Obecně se soudí, že po útlumu těžby a nárůstu nezaměstnanosti je město předimenzováno v oblasti bydlení, zničená krajina procházející postupnou rekultivací, nedostatek turistického potenciálu, převládající negativní názory na Most napříč republikou, nízká porodnost a záporná migrační bilance nejspíš ani v dohledné době trend poklesu obyvatel nezastaví.
Rekord v počtu trvale žijících zaznamenal Most v roce 1990, kdy k 31. 12. dosáhl počtu 71 759 obyvatel.
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
11 262 | 18 649 | 27 292 | 40 701 | 48 621 | 51 272 | 56 751 | 46 328 | 56 857 | 61 158 | 61 543 | 70 670 | 68 263 | 65 193 | 61 306 |
1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
1 349 | 1 533 | 1 894 | 2 519 | 2 970 | 3 197 | 4 484 | 5 068 | 4 626 | 3 740 | 2 673 | 3 008 | 3 072 | 3 528 | 3 807 |
Struktura
Věková struktura obyvatel obce Most roku 2011
Rodinný stav obyvatel obce Most roku 2011
Vzdělání obyvatel obce Most roku 2011
Rozmístění
![Rozmístění obyvatelstva v Mostě podle základních sídelních jednotek.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Most_kartobyv1.png/200px-Most_kartobyv1.png)
![Rozmístění obyvatelstva v Mostě podle hustoty zalidnění základních sídelních jednotek.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Most2.png/200px-Most2.png)
![Rozmístění obyvatelstva v Mostě podle základních sídelních jednotek.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/Most_kartobyv4.png/200px-Most_kartobyv4.png)
Z geografického hlediska je rozložení obyvatel ve městě jednolité, přesto nesourodé. Připojováním zaniklých obcí v minulosti se konečná výměra města zdvojnásobila, což způsobilo pokles hustoty zalidnění. Většina obyvatel z celkové počtu kolem 68 000 (97 %) bydlí v městské části Most, která zabírá plochu 41 km² (47 % území města). Zahrnou-li se do výpočtů pouze obydlené oblasti v této městské části, pak stejný počet obyvatel žije přibližně pouze na 20 km²; hustota obydlených oblastí města (kde počet obyvatel překračoval ke dni sčítání lidu v roce 2001 hranici 100 trvale žijících) tedy převyšovala hodnotu 3 370 obyvatel/km².
Celková hustota zalidnění celého administrativního celku města představuje k 31. 12. 2007 775 obyvatel na 1 km². Odečtou-li se vodní plochy, které nemohou sloužit ani k bydlení ani k dlouhodobějšímu pobývání obyvatel představující 2,87 km² (3,3 %), vystupuje hustota k hranici 800 obyvatel na 1 km². Značnou část území zabírají také neaktivní povrchové doly jako místa výskytu bývalých sídel, která musela ustoupit povrchové těžbě. Území těchto zaniklých obcí se pak připojila k městu Most, využití těchto částí půdy však krom průmyslových aktivit je v současnosti minimální a nepředstavuje pro obyvatele města žádný cíl dlouhodobého pobytu nebo trvalého bydlení. Veškeré území spadající pod těžbu hnědého uhlí a výsypek představuje 72,2 % z celého území města (konkrétně 62,81 km²)[4]. Po nezapočítání průmyslových oblastí a vodních ploch se hustota zvyšuje k hodnotě 3 175 obyvatel na 1 km² v roce 2007. Zemědělská půda tvoří 13,2 % (11,47 km²) a lesy dalších 8,5 % (7,4 km²). Zbylé 2,8 % připadají na 2,41 km² zastavěných ploch, hustota obyvatel zastavěného území byla tedy v roce 2007 27 887 obyvatel na 1 km².
Nejhustěji osídlené sídliště je Výsluní[5], kde během sčítání lidu žilo 11 092 obyvatel (hustota 19 483).
Poměrně atypickým jevem je skutečnost, že v centru města se nacházejí hned dvě oblasti, kde trvale nežije žádné obyvatelstvo (oblast bývalých kasáren - základní sídelní jednotka Opletalova; oblast parku Šibeník, který těsně sousedí s oficiálně administrativně vymezeným středem města a rekreační oblast Benedikt dál od centra). Samotný střed také trpí nedostatkem trvale žijícího obyvatelstva, ke dni sčítání v roce 2001 zde oficiálně žilo pouze 22 občanů.
Trend v rozmístění
Od posledního sčítání lidu v roce 2001 se uskutečnilo několik zásadních akcí k rozmělnění trvale žijících obyvatel. Ve středu města se vystavěla největší obytná rezidence na území města (100 bytů). Tento fakt povede k výrazné změně počtu obyvatel v základní sídelní jednotce Střed během následujícího sčítání lidu. Oblast U hřbitova, Na sadech a východní cíp Liščího vrchu se hustě zaplňují rodinnými domy a vzhledem k tomu, že celkový počet obyvatel ve městě neroste, ale mírně klesá, představuje tato výstavba do budoucna mírné rozmělnění obyvatelstva na sídlištích a poklesu hustoty osídlení. Z urbanistického hlediska se nárůst počtu obyvatel a zvýšení hustoty osídlení krom již zmiňavého Středu týká také oblasti Zahražan, kde začíná výstavba komplexu obytných budov se 100-150 byty.
Další dopad na změnu hustoty zalidnění bude mít v budoucnu dokončení zaplavování Jezera Most, čímž se zvýší celkové vymezení vodní plochy na úkor povrchově užitkové plochy města, konkrétně z 2,87 km² (2008) na 5,98 km² (při zachování předpokládané zaplavené plochy o rozloze 311 ha do roku 2011)[6].
Mobilita
Dojížďka a vyjížďka za prací nebo do škol je velmi složitý proces na zjišťování, proto lze jediná data získat pouze ze sčítání lidu jednou za 10 let. V dnešní době neexistuje jiný způsob, jak komplexně zmapovat situaci mobility na území celé republiky, jedině tak lze vystopovat všechny dojíždějící do určitého místa.
Průmysl v Mostě tradičně v dlouhodobém měřítku ustupuje, což se projevuje také na dojíždění za prací do města. V roce 1991 byl Most na 18. místě[7] v pořadí největších center dojížďky ekonomicky aktivních osob. Celkem za prací dojíždělo do města z celé republiky 11 241 osob. Z Mostu naopak do zbytku republiky vyjíždělo 10 074 osob, čímž byl Most v pozitivní bilanci pracovní mobility. K dalšímu sčítání v roce 2001[8] ovšem Most klesl v žebříčku dojížďky za prací až na 24. místo s celkovým počtem 8 560 dojíždějících. Bilance za poslední sčítání se udržela v kladných číslech a dokonce se zvýšila z 1 167 v roce 1991 na 2 016 v roce 2001. Postavení města se tedy na poli pracovního trhu napříč republikou zlepšilo (za sledované desetiletí), v porovnání s dalšími městy však oživení nebylo dostačující. V devadesátých letech do Mostu dojíždělo za prací více lidí než například do Karlových Varů, Liberce nebo Ústí nad Labem, v následujícím desetiletí tomu bylo naopak.
V rámci okresu
![Dojížďka do Mostu.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/MO_doj_okr.png/200px-MO_doj_okr.png)
![Vyjížďka do Mostu.](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/33/MO_vyj_okr.png/200px-MO_vyj_okr.png)
Největší proud mobility je mezi Mostem a Litvínovem, v rámci republiky se proud Litvínov-Most řadil v roce 2001 na 7. místo největšího mezisídelního proudu dojížďky (v roce 1991 – 3. místo). Opačný proud Most-Litvínov zase za 12. největší (v roce 1991 – 11. místo). Do Litvínova tehdy dojíždělo z Mostu celkem 3 020 obyvatel, včetně školáků (5 730 v roce 1991) a z Litvínova do Mostu 2 557 (3 077 v roce 1991). Důvodem, proč do Litvínova dojíždí více lidí z Mostu a ne naopak, je přítomnost chemických závodů na území města Litvínov.
Největší vazbu na obce v okrese měl Most v roce 1991 pouze k obci Havraň, u dalších osmi obcí (Bečov, Horní Jiřetín, Korozluky, Lišnice, Litvínov, Malé Březno, Obrnice a Polerady) byla vazba přibližně poloviční. Za vazbu na obci se myslí podíl dojíždějících do centra ze všech vyjíždějících z dané obce; tj. u obce Havraň je vazba v roce 1991 71,7 %, což znamená, že ze všech vyjíždějících z obce Havraň celých 71,7 % dojíždí právě do Mostu.
Oproti roku 1991 se vazba Mostu na obce v okrese v roce 2001 výrazně zvýšila, pouze u tří z 21 sledovaných obcí se vazba na okresní město snížila a to pouze nepatrně. Výrazného posílení vazby dosáhly Korozluky a Lišnice, v Havrani čtyři z pěti vyjíždějících obyvatel dojíždělo k poslednímu sčítání právě do Mostu.
Dojížďka | Bečov | Bělušice | Braňany | Havraň | Hora SK | Horní Jiřetín | Korozluky | Lišnice | Litvínov | Lom | Louka u L. | Lužice | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
za prací | 1991 | 368 | 18 | 109 | 91 | 27 | 327 | 21 | 25 | 2 467 | 195 | 41 | 64 |
2001 | 258 | 23 | 109 | 88 | 16 | 244 | 27 | 40 | 2 068 | 203 | 41 | 83 | |
do škol | 1991 | 75 | 4 | 24 | 41 | 6 | 35 | 2 | 11 | 610 | 34 | 12 | 21 |
2001 | 107 | 14 | 45 | 48 | 12 | 62 | 17 | 25 | 489 | 60 | 21 | 34 | |
Podíl | 1991 | 56,9 | 30,6 | 26,3 | 71,7 | 28,7 | 44,6 | 54,7 | 51,4 | 49,2 | 16,5 | 16,9 | 40,9 |
2001 | 63,3 | 50 | 43 | 81,9 | 35,4 | 41,2 | 67,8 | 77,4 | 51,5 | 18,3 | 21,3 | 57,9 |
Dojížďka | Malé Březno | Mariánské Radčice | Meziboří | Nová Ves | Obrnice | Patokryje | Polerady | Skršín | Želenice | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
za prací | 1991 | 29 | 50 | 437 | 35 | 482 | 75 | 41 | 26 | 31 |
2001 | 36 | 22 | 356 | 40 | 359 | 96 | 44 | 33 | 49 | |
do škol | 1991 | 13 | 7 | 96 | 4 | 85 | 16 | 10 | 6 | 7 |
2001 | 20 | 8 | 84 | 3 | 128 | 39 | 25 | 19 | 20 | |
Podíl | 1991 | 52,5 | 21,7 | 20,6 | 25,8 | 50,9 | 40,6 | 58 | 40,5 | 15,7 |
2001 | 57,7 | 17 | 24,5 | 26,7 | 64,4 | 58,7 | 56,5 | 63,4 | 38,8 |
Mimo okres
Nejvíce se z Mostu a do něj vyjíždí/dojíždí ze sousedních okresních měst (Chomutov, Teplice, Louny). Vyjma největšího dojížďkového proudu do města z blízkého Litvínova nejvíce osob dojíždělo v roce 1991 z Jirkova (2 266 lidí) a Chomutova (1 761).
Jediná položka, která nelze být ve vyjížďce a dojížďce zmapována je dojížďka ze zahraničí. Na základě pracovních povolení lze určit přesný počet legálně zaměstnaných osob, ovšem nelegální pracující, případně studující už se statisticky vhodnou přesností určit nelze.
Vyjížďka | do zaměstnání | do školy | celkem | |||
---|---|---|---|---|---|---|
1991 | 2001 | 1991 | 2001 | 1991 | 2001 | |
v rámci okresu | 8 134 | 3 902 | 1 051 | 313 | 9 185 | 4 215 |
mimo okres | 1 910 | 2 549 | 1 391 | 1 309 | 3 301 | 3 858 |
do zahraničí | 30 | 93 | 2 | 28 | 32 | 121 |
úhrn | 10 074 | 6 544 | 2 444 | 1 650 | 12 518 | 8 194 |
Reference
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice československé 1921. Díl I. Země Česká. Praha: Orbis, 1924. 598 s. S. 219.
- ↑ Statistický lexikon obcí v Republice československé 1930. Díl I. Země Česká. Praha: Orbis, 1934. 613 s. S. 225.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Český statistický úřad, 2015-12-21 [cit. 2017-01-10]. Dostupné online.
- ↑ Statistika města Mostu. mumost.cz [online]. [cit. 2009-03-08]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2009-03-07.
- ↑ Statistický lexikon obcí 2008, Český statistický úřad, Praha, 2008
- ↑ Jezer Most na stránkách města Most. www.mesto-most.cz [online]. [cit. 2009-03-08]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2008-10-28.
- ↑ Pramenné dílo sčítání lidu 1991
- ↑ Pramenné dílo sčítání lidu 2001
- ↑ a b Sčítání lidu, domů a bytů k 3.3.1991 - dojížďka do zaměstnání a škol: okres Most 1993, Federální statistický úřad, Most 1993
- ↑ a b Sčítání lidu, domů a bytů k 1.3.2001 - dojížďka a vyjížďka do zaměstnání a škol : okres Most, Český statistický úřad, Most 2003
Média použitá na této stránce
(c) Daniel Baránek, CC BY-SA 3.0
Rodinný stav obyvatel obce Most podle údajů získaných při sčítání lidu, domů a bytů 2011. Zdroj dat: Český statistický úřad
Rozmístění obyvatelstva v městě Most podle základních sídelních jednotek ke sčítání lidu v roce 2001. Jedná se pouze o ilustrační obrázek, korektně by pro zobrazení absolutních hodnot měla být použita místo kartogramu značka.
Rozmístění obyvatelstva ve městě Most ke sčítání lidu v roce 2001 podle základních sídelních jednotek. Jedná se pouze o ilustrační obrázek, korektně by pro zobrazení absolutních hodnot měla být použita místo kartogramu značka.
(c) Daniel Baránek, CC BY-SA 3.0
Nejvyšší dosažené vzdělání obyvatel obce Most ve věku 15 a více let podle údajů získaných při sčítání lidu, domů a bytů 2011. Zdroj dat: Český statistický úřad
(c) Daniel Baránek, CC BY-SA 3.0
Věková struktura obyvatel obce Most podle údajů získaných při sčítání lidu, domů a bytů 2011. Zdroj dat: Český statistický úřad