Stanislav Rolínek
Stanislav Rolínek | |
---|---|
![]() | |
Narození | 9. února 1902 Bořitov ![]() |
Úmrtí | 11. července 1931 (ve věku 29 let) Bořitov ![]() |
Povolání | sochař |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Stanislav Rolínek (9. února 1902, Bořitov[1] – 11. července 1931, tamtéž[2]) byl český sochař – samouk. Proslul především tvorbou přírodního národního monumentu nedaleko obce Kunštát.
Dětství
Stanislav Rolínek se narodil jako čtvrté dítě v rodině zemědělské dělnice a pivovarského dělníka. Když mu byl jeden rok, jeho otec zemřel a tak se sociální poměry rodiny zhoršily. Stanislav se vyučil čalouníkem, poté byl zaměstnán v Černé Hoře jako dělník v nábytkářské firmě. Ve dvaadvaceti letech trpěl souchotinami. Po léčení nastoupil do brněnské továrny na nábytek, avšak ze zdravotních důvodů musel opět zaměstnání opustit.
Vztah k umění
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Jeskyn%C4%9B_Blanick%C3%BDch_ryt%C3%AD%C5%99%C5%AF%2C_Kun%C5%A1t%C3%A1t%2C_okres_Blansko_%2803%29.jpg/220px-Jeskyn%C4%9B_Blanick%C3%BDch_ryt%C3%AD%C5%99%C5%AF%2C_Kun%C5%A1t%C3%A1t%2C_okres_Blansko_%2803%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8d/Jeskyn%C4%9B_Blanick%C3%BDch_ryt%C3%AD%C5%99%C5%AF%2C_Kun%C5%A1t%C3%A1t%2C_okres_Blansko_%2802%29.jpg/220px-Jeskyn%C4%9B_Blanick%C3%BDch_ryt%C3%AD%C5%99%C5%AF%2C_Kun%C5%A1t%C3%A1t%2C_okres_Blansko_%2802%29.jpg)
Již od malička se Stanislav Rolínek zajímal o umění. Rád maloval a později se začal zajímat o sochařinu. U kopce Velký Chlum vytesal v pískovcovém lomu hasičskou sekerkou a půlkou nůžek na stříhání ovcí plastiku dívčí tváře. Zdejší lidé se mu posmívali, Rolínek se uzavřel do sebe a v lesích u obce Bořitov vytvořil sousoší husitských osobností v nadživotní velikosti. Dílo vzbudilo v okolí velký zájem, o sousoší se dokonce psalo v roce 1927 celorepublikovém tisku. Starostu Kunštátu Františka Buriana, původně uzenáře, to přivedlo na myšlenku vytvoření několika soch nedaleko obce, pro zvýšení turistické atraktivity. Stanislav Rolínek, tehdy 25letý, komunikoval jen s několika málo lidmi. Starosta Burian si však jeho důvěru získal.
Socha TGM
Burian koupil za tímto účelem kus lesa na skále u Rudky. Dílo mělo představovat poprsí prezidenta republiky Masaryka společně s postavami legionářů. Ke změně došlo ve chvíli, kdy přišla zpráva, že jinde na Moravě vzniká asi pětimetrová socha Masaryka[3]. Plán byl změněn pouze na samotnou čtrnáct a půl metru vysokou sochu prezidenta. Burian chtěl, aby byla socha odhalena na desáté výročí vzniku republiky 28. října 1928. To znamenalo dokončení sochy v termínu pouhých osmi měsíců, což se podařilo splnit. Rolínkovou předlohou podoby TGM byla poštovní známka. Tehdy to byla největší socha ve střední Evropě.[4] Na oslavu odhalení sochy se sjelo na třicet tisíc lidí. Avšak T. G. Masaryk, který se pohyboval v té době v okolí, nedorazil.
O sochařské práci Rolínkově přináší svědectví Jan Jelínek, činovník ČsOL v červenci 1928:
„ | Rolínek pracuje na díle měsíc a obyvatelé Kunštátu, rolníci, řemeslníci, obchodníci, učitelé, dělníci a předníci i ženy pomáhají mu po celou tu dobu odklízeti skálu. | “ |
— [5] |
„ | Ukáže-li se skalní masiv ještě hlubším, bude pod postavou presidenta vytesán podstavec tři metry vysoký. | “ |
— [5] |
Jeskyně
Starosta Kunštátu spřádal i další plány k oživení turistického ruchu. Chtěl, aby Rolínek nedaleko prezidentovy sochy vyrazil ve skále umělou jeskyni, kterou by vyplňovaly postavy blanických rytířů. Před vchodem měl stát v nadživotní velikosti lev, symbol české státnosti. Zajímavostí je i Sněhurka a trpaslíkové, kterou nechal do jeskyně Burian umístit pravděpodobně z obchodních důvodů jako atrakci pro děti. Po roce 1989 se někteří návštěvníci jeskyně nemile domnívali, že se jedná o nevhodné doplnění „národní“ jeskyně o amerikanismus a kýč. Dopis jednoho rozzlobeného návštěvníka byl umístěn ještě v roce 1999 na nástěnce při vchodu do jeskyně.
Po Rolínkově smrti
V létě roku 1929 se Rolínek vrátil léčit do sanatoria. Od září začal studovat na Akademii výtvarných umění v Praze. Jeho učitelem se stal Otakar Španiel. I když Rolínkovi chybělo požadované vzdělání, bylo mu uděleno stipendium pro mimořádné nadání, po roce však musel ze zdravotních důvodů odejít. Rolínek se tehdy vrátil do Kunštátu, kde navštívil jeskyni s rytíři, které vytvořil sám Burian a souhlasil s jejich poupravením. Původními Rolínkovými díly v jeskyni tak zůstala jen třiapůlmetrová socha sv. Václava na koni a socha lva před vchodem.
K soše sv. Václava se váže slavná Rolínkova věta: „Já dodělám svatého Václava a on dodělá mě.“
Počátkem třicátých let se nemoc Stanislava Rolínka zhoršila; v červenci roku 1931 zemřel v rodném domě v Bořitově, kde je pochován na místním hřbitově. Při pohřbu byla pronesena řada projevů.
„ | Po církevních obřadech rozloučil se se zesnulým za rodnou obec Bořitovskou řídící učitel Vincenc Fučík za Kunštát Josef Zejda, učitel z Černé Hory. Jménem legionářů Boskovska Jan Jelínek, předseda okr. Československé obce legionářské. Dále promluvil vládní rada Fendrych a Burian. | “ |
— E. H. Meziříčský [6] |
Dílo bylo za 2. světové války ukryto. Na místě sochy T. G. Masaryka byla vystavěna lesní bouda jako kamufláž. Na konec bylo ale sousoší prozrazeno a nacisty zničeno. V současné době je ze sochy pouze torzo (Masarykovy boty).
Posmrtná ocenění
- V rodném Bořitově po něm byla v roce 2004 pojmenována ulice Rolínkova.
Fotogalerie
Rytíř v jeskyni
Rytíři v jeskyni
Rytíři v jeskyni
Rytíři v jeskyni
Rytíř u vchodu do jeskyně
Lev před jeskyní
Socha T. G. Masaryka pod rozhlednou
Odkazy
Reference
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu
- ↑ Matriční záznam o úmrtí a pohřbu
- ↑ Iva Šebková: Jeskyni v Rudce střeží lvi a blaničtí rytíři, MF Dnes 22. 3. 2001
- ↑ Michaela Matuštíková: Blaničtí rytíři z Vysočiny, Vlasta 2002
- ↑ a b Jelínek, Jan: Velké dílo velkému člověku, Národní osvobození V, 19. 8. 1928
- ↑ E. H. Meziříčský (Emil Hejla), Nejvyšší socha T. G. Masaryka a jeskyně blanických rytířů v Kunštátě na Moravě, Březová nad Svitavou, 1938
Literatura
- Jelínek, Jan: Velké dílo velkému člověku, Národní osvobození V, 1928, 19.8.
- Andrea Svitáková: STANISLAV ROLÍNEK A SOCHAŘSTVÍ V PŘÍRODĚ, Bakalářská diplomová práce, p. 55, Masarykova univerzita v Brně, Filozofická fakulta, Seminář dějin umění
- E. H. Meziříčský (Emil Hejla), Nejvyšší socha T. G. Masaryka a jeskyně blanických rytířů v Kunštátě na Moravě, Březová nad Svitavou, 1938
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Stanislav Rolínek na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Stanislav Rolínek
- Stanislav Rolínek v informačním systému abART
Média použitá na této stránce
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
sochař-samouk Stanislav Rolínek
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Jeskyně Blanických rytířů, Kunštát, okres Blansko
Rozhledna Milenka na katastru obce Rudka u Kunštátu, v popředí socha T. G. Masaryka od Stanislava Rolínka, která byla zničena za druhé světové války německými okupanty
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Lev před jeskyní Blanických rytířů, Kunštát, okres Blansko
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Jeskyně Blanických rytířů, Kunštát, okres Blansko
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Jeskyně Blanických rytířů, Kunštát, okres Blansko
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Jeskyně Blanických rytířů, Kunštát, okres Blansko
Sousoší husitských osobností - Jan Žižka, Jan Hus, Prokop Holý – na východní straně Velkého Chlumu u Bořitova. Sochař Stanislav Rolinek z Bořitova.
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Jeskyně Blanických rytířů, Kunštát, okres Blansko
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Jeskyně Blanických rytířů, Kunštát, okres Blansko
Autor: Jiří Komárek, Licence: CC BY-SA 4.0
Jeskyně Blanických rytířů, Kunštát, okres Blansko