Svatobořice-Mistřín
Svatobořice-Mistřín | |
---|---|
(c) Radek Linner, CC BY-SA 3.0 Kostel Navštívení Panny Marie | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Kyjov |
Obec s rozšířenou působností | Kyjov (správní obvod) |
Okres | Hodonín |
Kraj | Jihomoravský |
Historická země | Morava |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 48°59′1″ s. š., 17°5′42″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 3 527 (2023)[1] |
Rozloha | 23,12 km²[2] |
Nadmořská výška | 193 m n. m. |
PSČ | 696 04 |
Počet domů | 1 165 (2021)[3] |
Počet částí obce | 2 |
Počet k. ú. | 2 |
Počet ZSJ | 2 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Hlavní 1000/113 Svatobořice 696 04 Svatobořice-Mistřín obec@svatoborice-mistrin.cz |
Starosta | Ing. Radek Schneider |
Oficiální web: www | |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Svatobořice-Mistřín | |
Další údaje | |
Kód obce | 586625 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Svatobořice-Mistřín (německy Swatoborschitz-Mistersing) jsou obec v okrese Hodonín v Jihomoravském kraji, 4 km jihozápadně od Kyjova. Obec se skládá ze dvou částí, Svatobořic a Mistřína. Žije zde přibližně 3 500[1] obyvatel. Od roku 2002 je součástí Mikroregionu Nový Dvůr. Sousedními obcemi sídla jsou Strážovice, Sobůlky, Skoronice, Šardice, Hovorany, Milotice, Dubňany a Kyjov. Jedná se o vinařskou obec na Slovácku ve vinařské oblasti Morava, podoblasti Slovácké (viniční tratě Stará hora, Vinohrady, Újezd, Žitné hony, Čtvrtky, Tabule, Losky, Hampíse, Příčky od Kyjova, Přední nivy, Hušpery).
Historie
Obec vznikla v roce 1964 sloučením dvou samostatných vesnic Svatobořic a Mistřína, z nichž každá má vlastní historii. Svatobořice se poprvé připomínají roku 1349, když Bolek z Otaslavic prodal část vsi Markvartovi z Morkovic.
Mistřín se zmiňuje roku 1228 jako majetek velehradského kláštera. Ves tenkrát stála v místech nazývaných dnes Staré Mistříny, asi 1 km severozápadně od současného Mistřína. Během česko-uherských válek v 15. století byla vesnice zničena a znovuvybudována jižněji jako Nový Mistřín, o kterém se poprvé píše v roce 1536. Znovu byla obec vypálena 1. července 1605 při vpádu Bočkajovců. Zcela zničena byla během třicetileté války. Kolem roku 1656 byla obec vystavěna potřetí a to na současném místě.
Od roku 1996 se zde vždy v červenci pravidelně koná Mezinárodní folklorní festival.[4]
Název Svatobořic se odvozuje od borovicového háje svaté boří, kde údajně mohlo být posvátné pohanské místo. Mistřín se pravděpodobně odvozuje od bulharského jména Mitrov.
Samospráva
Zastupitelstvo obce má 15 členů a rada obce 5 členů. Voleb do zastupitelstva v říjnu 2010 se účastnilo 1 549 (tj. 53,65 %) voličů.[5] Ve volbách zvítězilo místní uskupení Sdružení nezávislých kandidátů Svatobořice-Mistřín které získalo 29,99 % hlasů a 5 mandátů v zastupitelstvu, dále Sdružení nezávislých kandidátů Patnáctka pro občany (18,91 %, 3 mandáty), Hasiči ku pomoci i ku prospěchu (17,9 %, 3 mandáty), KDU-ČSL (17,25 %, 2 mandáty) a KSČM (15,95 %, 2 mandáty).
Do obecní rady zastupitelstvo zvolilo 3 členy ze Sdružení nezávislých kandidátů Svatobořice-Mistřín, jednoho ze Sdružení nezávislých kandidátů Patnáctka pro občany a jednoho ze sdružení Hasiči ku pomoci i ku prospěchu. Starostou byl zvolen Ing. Mgr. František Měchura (Sdružení nezávislých kandidátů Patnáctka pro občany) a místostarostkou Ing. Terezie Čičáková (Hasiči ku pomoci i ku prospěchu). Na ustavujícím zasedání zastupitelstva 4. listopadu 2014 byl starostou zvolen Ing. Miroslav Veselý.
Rok | Počet obyvatel | Počet domů |
---|---|---|
1869 | 1 724 | 395 |
1880 | 1 861 | 453 |
1890 | 1 969 | 476 |
1900 | 2 337 | 509 |
1910 | 2 686 | 565 |
1921 | 2 964 | 636 |
1930 | 3 823 | 746 |
1950 | 3 069 | 791 |
1961 | 3 521 | 838 |
1970 | 3 593 | 891 |
1980 | 3 646 | 924 |
1991 | 3 486 | 1053 |
2001 | 3 483 | 1058 |
2011 | 3 419 | 1112 |
Obyvatelstvo
Dle sčítání lidu v roce 2011 žilo v obci 3 419 obyvatel, z nichž se 1 446 (42,3 %) přihlásilo k české národnosti, 998 (29,2 %) k moravské, 33 (1 %) ke slovenské a 3 k polské. 735 (21,5 %) obyvatel svou národnost neuvedlo.
V roce 2011 se 1 463 (42,8 %) obyvatel označilo za věřící, 1 150 (33,6 %) se jich přihlásilo k Římskokatolické církvi, 4 k Církvi československé husitské, 2 ke Svědkům Jehovovým a 1 k Českobratrské církvi evangelické. 632 (18,5 %) obyvatel se označilo jako bez náboženské víry a 1 324 (38,7 %) na otázku víry neodpovědělo.[7] Místní farnost s kostelem Navštívení Panny Marie je součástí kyjovského děkanátu.
V obci bylo 1 112 domů, z toho 1 088 rodinných.
Doprava
S okolím má obec autobusové spojení linkami číslo 663 z Kyjova do Hodonína a číslo 662 z Kyjova do Čejče. K roku 2015 se na území obce nacházelo celkem sedm zastávek (mlýn, Mistřín, škola, kulturní dům, železniční stanice, restaurace a textilka). Z Kyjova je navíc přímé železniční spojení s Brnem po trati číslo 340 (tzv. Vlárská dráha), z Hodonína po trati číslo 330 s Břeclaví a Přerovem.
Obcí prochází silnice II/422 a z Mistřína do Hodonína vede silnice II/431. Podle celostátního sčítání dopravy projelo v roce 2010 po silnici II/422 od Kyjova v průměru 6 003 vozidel denně (z toho 5 082 osobních, 862 těžkých nákladních a 59 jednostopých motorových vozidel). Po silnici II/431 od Dubňan projelo za 24 hodin úhrnem 3 664 vozidel.[8]
V letech 1900–2009 vedla ve východní části obce železniční trať Kyjov–Mutěnice s nádražím Svatobořice. V roce 2004 byla pravidelná osobní doprava na trati ukončena a o pět let později (roku 2009) trať zrušena.[9][10] Na jejím původním tělese vznikla během roku 2012 cyklostezka o délce 15 kilometrů spojující Kyjov s Mutěnicemi. Na počátku 20. století (1906) existovaly plány na výstavbu železniční trati ze Svatobořic do Vlkoše, které ovšem nebyly realizovány.[11] Mistřínem prochází zeleně značená turistická trasa, která vede většinou polními cestami k okolním obcím.
Pamětihodnosti
- Pozdně barokní kostel Navštívení Panny Marie z roku 1743
- Zvonice v Hlavní ulici z roku 1719 se slunečními hodinami je nejstarší stavbou v obci. Ve spodní části zvonice se nachází kaple svatého Rocha a svaté Rozálie. V roce 1996 byla zvonice opravena a na její jižní zdi vyhotoveny sluneční hodiny. Při další rekonstrukci v roce 2016 byly hodiny odstraněny a zbourán také sousední domek z roku 1903, který původně sloužil místnímu hasičskému sboru.[12]
- Dvě kamenné hlavy s podobou starověkého římského boha Januse se dvěma tvářemi z poloviny 17. století, místními nazývané svatoborské opice
- Socha sv. Floriana z roku 1745 od vídeňského sochaře Jakoba Christopha Schletterera (1699–1774)
- Socha sv. Anny z roku 1791 od brněnského sochaře Ondřeje Schweigla (1735–1812)
- Internační tábor z první a druhé světové války. Dne 7.10. 2017 byl na jeho místě otevřen památník a muzeum.[13]
Osobnosti
- Josef Macur (1928–2008), právník, děkan Právnické fakulty Univerzity Jana Evangelisty Purkyně
- Vladimír Vašíček (1919–2003), akademický malíř, rodák z Mistřína[14]
Galerie
- Zvonice
- Kaple
- Svatý Florian
- Bývalý mlýn
- Sochy Januse
- Hospoda U Žúdra
- Bývalé vlakové nádraží
- Cyklostezka na zrušené trati
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2023. Praha. 23. května 2023. Dostupné online. [cit. 2023-05-25]
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky - 2017. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28]
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18]
- ↑ Mezinárodní folklorní festival Mistřín letos oslaví 10. výročí. Hodonínský deník.cz [online]. 2013-07-16 [cit. 2013-08-09]. Dostupné online.
- ↑ Volby do zastupitelstev obcí 15. 10. – 16. 10. 2010 [online]. Volby.cz [cit. 2013-07-12]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2020-07-24.
- ↑ Počet obyvatel a domů podle výsledků sčítání od roku 1869
- ↑ Svatobořice-Mistřín - obec/město (okr. Hodonín) [online]. Praha: Český statistický úřad, 2011-03-26 [cit. 2021-12-03]. Dostupné online.
- ↑ Celostátní sčítání dopravy 2010 [online]. Praha: Ředitelství silnic a dálnic [cit. 2014-05-28]. Kapitola Intenzity dopravy – Jihomoravský kraj. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-07-26.
- ↑ Svatobořice. Atlas kolejowy / Atlas drah [online]. [cit. 2021-09-22]. Dostupné online.
- ↑ ČT Brno. Staré koleje z Kyjova do Mutěnic nahradí cyklostezka. ČT24 [online]. 2011-10-18 [cit. 2021-09-22]. Dostupné online.
- ↑ ŠMÝD, Zdeněk. Železnice měla vést ze Svatobořic do Vlkoše. Hodonínský deník.cz [online]. 2011-08-09 [cit. 2013-07-13]. Dostupné online.
- ↑ DOLEJSKÝ, Roman. Svatobořice: po dvou letech opět zazní zvony, místo zvoníka budou dálkově řízené. Hodonínský deník.cz [online]. 2016-08-24 [cit. 2016-08-31]. Dostupné online.
- ↑ Archivovaná kopie. www.svatoborice-mistrin.cz [online]. [cit. 2018-09-26]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2021-09-08.
- ↑ Artmuseum.cz. www.artmuseum.cz [online]. [cit. 2013-07-13]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2012-02-04.
Literatura
- BŘEZOVSKÁ, Šárka. Internační tábor Svatobořice 1942 – 1945. Brno, 2009 [cit. 2015-05-12]. Bakalářská práce. Masarykova univerzita, Fakulta sociálních studií. Vedoucí práce Tomáš Dvořák. Dostupné online.
- Klára Čermáková: Internační tábor Svatobořice
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Svatobořice-Mistřín na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž tématem je Svatobořice-Mistřín
- Svatobořice-Mistřín v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky
- Mezinárodní folklorní festival Mistřín
- Základní a mateřská škola Svatobořice-Mistřín
- Slovácký krúžek Svatobořice-Mistřín
- Slovácký soubor Lúčka
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: Radek Linner, Licence: CC BY 3.0
Socha sv. Floriana z roku 1745 od vídeňského sochaře Jakoba Christopha Schletterera (1699-1774) ve Svatobořicích, okres Hodonín
Autor: Jan Pešula User:Sapfan, Licence: CC BY 2.5
Diesel railcar 240.0113 in Svatobořice station on Kyjov - Mutěnice line in the Czech Republic. This line was once essential for a transport of lignite from nearby mines, but lost its importance after closure of the mines in early 1990s and no trains run here since December 2004. The state railroad administration, however, has to maintain it in operable condition due to legal requirements. The train in the picture was organized for a railfan tour along disused lines in Southern Moravia.
Autor: Radek Linner, Licence: CC BY 3.0
Sochy římského boha Januse u brány ve Svatobořicích, okres Hodonín
Autor: Radek Linner, Licence: CC BY 3.0
Hospoda U Žúdra ve Svatobořicích, okres Hodonín
Vlajka obce Svatobořice-Mistřín, okres Hodonín. List tvoří červený žerďový pruh široký jednu čtvrtinu délky listu a dva vodorovné pruhy, modrý a bílý.
(c) Radek Linner, CC BY-SA 3.0
Pozdně barokní kostel Navštívení Panny Marie ve Svatobořicích-Mistříně z roku 1745
Autor: Radek Linner, Licence: CC BY 3.0
Bývalý mlýn ve Svatobořicích, okres Hodonín
Autor: Radek Linner, Licence: CC BY 3.0
Zvonice ve Svatobořicích z roku 1719 se slunečními hodinami. V roce 1996 byla opravena.
Autor: Radek Linner, Licence: CC BY 3.0
Kaple ve Svatobořicích, okres Hodonín
Autor: Radek Linner, Licence: CC BY 3.0
Cyklostezka z Kyjova do Mutěnic, vybudovaná v roce 2012 na zrušené železniční trati č. 257. V pozadí obec Svatobořice-Mistřín, kopec Babí lom (Stážovský kopec) s vysílačem.