Sven Thofelt
Sven Thofelt | |
---|---|
![]() | |
Osobní informace | |
Datum narození | 19. května 1904 |
Místo narození | Stockholm |
Datum úmrtí | 1. února 1993 (ve věku 88 let) |
Místo úmrtí | Djursholm |
Děti | Björn Thofelt |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Přehled medailí | ||
---|---|---|
![]() | ||
zlato | 1928 Amsterdam | moderní pětiboj |
stříbro | 1936 Berlín | kord - družstva |
bronz | 1948 Londýn | kord - družstva |
Mistrovství světa v šermu | ||
stříbro | 1938 Piešťany | kord - družstva |
stříbro | 1947 Lisabon | kord - družstva |
bronz | 1931 Vídeň | kord - družstva |
bronz | 1933 Budapešť | kord - družstva |
bronz | 1934 Varšava | kord - družstva |
bronz | 1937 Paříž | kord - družstva |
Sven Alfred Thofelt (19. května 1904 Stockholm – 1. února 1993 tamtéž) byl švédský sportovec a armádní důstojník. Věnoval se šermu a modernímu pětiboji.
Na Letních olympijských hrách 1928 vyhrál soutěž moderních pětibojařů.[1] V roce 1932 obsadil v moderním pětiboji čtvrté místo, i když závodil se zraněním paže, které utrpěl po pádu v jezdecké části soutěže. Startoval také v kordu jednotlivců, kde skončil devátý. Na OH 1936 získal stříbrnou medaili s družstvem kordistů a v moderním pětiboji byl opět čtvrtý. Poslední olympiády se zúčastnil v roce 1948 a vybojoval s šermířským družstvem bronzovou medaili.
Na mistrovství světa v šermu získal jako člen švédského týmu dvě stříbrné a čtyři bronzové medaile. Šestkrát byl mistrem Švédska v moderním pětiboji, třikrát v šermu a jednou v plavecké štafetě.[2]
V letech 1960 až 1988 byl prezidentem Mezinárodní unie moderního pětiboje a v letech 1970 až 1976 zastupoval Švédsko v Mezinárodním olympijském výboru. Zasloužil se o zařazení biatlonu na olympijský program.[3]
Byl absolventem královské vojenské akademie v Karlbergu, sloužil u protivzdušné obrany a v letech 1948 až 1950 byl adjutantem krále Gustava V. Do výslužby odešel v roce 1964 jako brigádní generál. Obdržel Řád meče a Olympijský řád. Měl pět dětí, syn Björn Thofelt se stal v roce 1954 mistrem světa v moderním pětiboji.
Reference
- ↑ Olympic Gamer Winners Dostupné online
- ↑ Olympics Dostupné online
- ↑ UIPM Dostupné online
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Sven Thofelt na Wikimedia Commons
- Sven Thofelt v databázi Olympedia (anglicky)
Média použitá na této stránce
Olympic Rings without "rims" (gaps between the rings), As used, eg. in the logos of the 2008 and 2016 Olympics. The colour scheme applied here was specified in 2023 guidelines.
Olympic Rings without "rims" (gaps between the rings), As used, eg. in the logos of the 2008 and 2016 Olympics. The colour scheme applied here was specified in 2023 guidelines.
National flag and merchant ensign of Germany from 1935 to 1945.
Flag of Second Polish Republic and later People's Republic of Poland in period from March 29, 1928 to March 10, 1980. Red shade used here is HTML "vermilion" #E34234. Proportion 5:8.
(c) I, Cmapm, CC BY-SA 3.0
The flag of the Soviet Union (1955-1991) using a darker shade of red.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/52/Flag_the_USSR_schema_Sbornik_zakonov_1938-1956.svg/200px-Flag_the_USSR_schema_Sbornik_zakonov_1938-1956.svg.png)
(c) I, Cmapm, CC BY-SA 3.0
The flag of the Soviet Union (1955-1991) using a darker shade of red.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/52/Flag_the_USSR_schema_Sbornik_zakonov_1938-1956.svg/200px-Flag_the_USSR_schema_Sbornik_zakonov_1938-1956.svg.png)
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Sven Thofelt