Svobodné Hamry
Svobodné Hamry | |
---|---|
![]() Vodní hamr s mlýnicí v sídelní lokalitě (objekt Muzea v přírodě Vysočina) | |
Lokalita | |
Charakter | malá vesnice |
Obec | Vysočina |
Okres | Chrudim |
Kraj | Pardubický kraj |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°46′28″ s. š., 15°49′59″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 77 (2021)[1] |
Katastrální území | Svobodné Hamry (1,56 km²) |
PSČ | 539 01 |
Počet domů | 34 (2011)[2] |
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de ![]() Svobodné Hamry | |
Další údaje | |
Kód části obce | 187909 |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Svobodné Hamry jsou sídelní lokalitou[3] typu vesnice a název katastrálního území o rozloze 155,73 ha[4] s rozsahem poloh přibližně 528–590 m n. m. v Chráněné krajinné oblasti Žďárské vrchy, v rámci administrativně správním část obce Vysočina v okrese Chrudim náležejícím do Pardubického kraje na území České republiky.[5]
Původně osada Hamr nad Kamenicí, od roku 1769 Svobodné Hamry, v letech 1910 až 1960 samostatná obec,[6] od 1. ledna 1961 sloučena s okolními, též samostatnými obcemi, Možděnice a rozlohou největším Rváčovem, společně vytvořily jednu obec o rozloze 1790,133 ha s nově utvořeným názvem Vysočina (odvozen od charakteru krajiny lidově zvané vysočina).
V obci Vysočina centrum vesnice situované asi 1 km na sever od obecního úřadu, sídlem obecního úřadu Dřevíkov. V roce 2001 v sídelní lokalitě trvale žilo 101 obyvatel,[7] v roce 2009 evidováno 48 adres.[8]
Vesnice většinou plochy v Chráněné krajinné oblasti Žďárské vrchy, severovýchodní část s lokalitou Na Dlouhých honech a s okrajovou osamocenou zástavbou Petrkov v Chráněné krajinné oblasti Železné hory.[9]
V sídelní lokalitě více památkově chráněných objektů lidové architektury, od 22. září 1995 vesnická památková zóna.[10] V centru vesnice objekt technického stavitelství, vodní hamr a mlýnice, pozůstatek tradiční železářské výroby v krajině Železných hor.
V místě dříve železářské pece později stavba vodního mlýna (kolem roku 1750), v letech 1976–1980 stavba obnovena, včetně technologického zařízení.[11] Původně objekt ve správě muzea s názvem Soubor lidových staveb Vysočina, od 11. prosince 2018 Muzeum v přírodě Vysočina, součást Národního muzea v přírodě.[12]
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/19/Svobodn%C3%A9_Hamry%2C_CZ171201-164.jpg/256px-Svobodn%C3%A9_Hamry%2C_CZ171201-164.jpg)
První písemná zmínka o sídelní lokalitě pochází z roku 1654.[13] Původní název Hamr nad Kamenicí (Kamenicí nazývaná do 17. století řeka Chrudimka), název osady odvozen od železářského hamru.
V místě původně železná huť, zpracovávající rudné horniny dobývané v okolí, v oblasti Železných hor. Železná huť zanikla v průběhu 17. století, pozůstatkem objekt vodního hamru s mlýnicí, od roku 1993 kulturní památka.[11] Objekt chráněné památky technického stavitelství v letech 1982 až 2018 ve správě muzea s názvem Soubor lidových staveb Vysočina, od 11. prosince 2018 pod názvem Muzeum v přírodě Vysočina (organizačně součástí Národního muzea v přírodě).
Od roku 1769 osada s názvem Svobodné Hamry, v roce 1869 součástí obce s původním názvem Kamenice a v letech 1880–1900 pod jejím novým názvem Trhová Kamenice, v letech 1910–1960 samostatná obec a od roku 1961 částí nově zřízené obce Vysočina.[6]
V centru malé vesnice venkovský zámek s renesanční dispozicí ze 16. století (na místě původně tvrz z 15. století s názvem Odranec), po požáru v roce 1896 přestavěn v pseudobarokním stylu. Od roku 1862 majitelem český architekt a stavitel Jan Nevole (1812 – 1903), činný v Čechách a Srbsku,[14] na zámku žil od roku 1863 až do své smrti, hospodařil také na velkostatku náležejícímu k zámku. Během jeho života se zámek stal kulturním centrem s vlasteneckým prvkem. Svou vlasteneckou činností si získal respekt spoluobčanů na Kamenicku.[15]
Na zámku pobýval František Alexandr Zach (1807–1892), právník, vojenský teoretik a panslavista, působil v Srbsku, dosáhl hodnosti generála srbské armády. Po roce 1877 hostem na zámku také například Karel Václav Rais (1859–1926), tehdy učitel v Trhové Kamenici a později spisovatel. Uvádí se také návštěvy českých osobností, Františka Palackého (1798–1876) a Františka Ladislava Riegra (1818–1903). Historická památka v Železných horách při zeleně značené turistické trase Klubu českých turistů (část: Veselý Kopec – Dřevíkov – Svobodné Hamry).
Objekt zámku je chráněn jako kulturní památka. V sedmdesátých letech 20. století opravován a v letech 1982–1996 sídlem muzea lidové architektury a technického stavitelství s názvem Soubor lidových staveb Vysočina (v současnosti Muzeum v přírodě Vysočina se sídlem ve městě Hlinsko). V rámci tzv. restitucí v 90. letech 20. století vrácen do soukromého vlastnictví (od roku 1997 veřejnosti nepřístupný objekt).[16]
Pamětihodnosti
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Svobodn%C3%A9_Hamry%2C_CZ180303-018.jpg/256px-Svobodn%C3%A9_Hamry%2C_CZ180303-018.jpg)
- Hamerská hospoda čp. 4, roubená stavba v úpravě z 18. století, původní však starší (uvádí se rok 1613),[16] chráněná jako kulturní památka.[17]
- Venkovský zámek čp. 1 s renesanční dispozicí ze 16. století, po požáru v roce 1896 přestavěn v pseudobarokním stylu, chráněn jako kulturní památka.[18]
- Vodní hamr s mlýnicí, stavba pravděpodobně z 18. století, pozůstatek železářské hutě, chráněn jako kulturní památka.[11]
- Památník malíře – krajináře Františka Kavána
- Památník malíře – krajináře Gustava Macouna
Turistika
Svobodné Hamry uvedeny na turistické mapě Železné hory v edici Klubu českých turistů[19] a on-line na Mapy.cz.[20] Sídelní lokalitou vedena zeleně značená turistická trasa v úseku Veselý Kopec – Dřevíkov – Svobodné Hamry – Trhová Kamenice (v trase Vlastivědná stezka krajem Chrudimky, Turistická cesta Františka Kavána, cyklistická trasa č. 1 Praha – Brno).
Podél turistické trasy ve směru od Dřevíkova devíti jamkové golfové hřiště s cvičnou plochou, venkovský zámek čp. 1 (kulturní památka, veřejnosti nepřístupná), vodní hamr s mlýnicí (kulturní památka, objekt Muzea v přírodě Vysočina), Hamerská hospoda (kulturní památka, restaurační provoz), památníky malířů krajiny, Františka Kavána a Gustava Macouna.
Ve směru na Trhovou Kamenici tzv. Trhovokamenické rybníky (Velká Kamenice, Mlýnský rybník, Rohlík), lokality přírodních památek Zadní rybník, Mlýnský rybník a rybník Rohlík.
S turistickou trasou propojeny místní okruhy krajinou Kameničské vrchoviny a Stružinecké pahorkatiny, rozhraní geomorfologických okrsků protíná sídelní lokalitu přibližně v ose severozápad – jihovýchod mezi objekty vodního hamru s mlýnicí na severovýchodě a venkovského zámku čp. 1 na jihozápadě.[21]
Po místně značené žluté trase Kameničskou vrchovinou nad pravým břehem řeky Chrudimky dostupná například kulturní památka – kostel sv. Mikuláše v sídelní lokalitě Svatý Mikuláš (část obce Vysočina).
Hamerská hospoda, štít se záklopovým prknem, v nápisu vročení 1794, tzv. Tereziánský katastr uvádí rok 1717
Památník malíře – krajináře Františka Kavána v centru vesnice
Informační tabule Vlastivědné stezky krajem Chrudimky před objektem vodního hamru s mlýnicí
Odkazy
Reference
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-11-01]
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. 21. prosince 2015. Dostupné online.
- ↑ Svobodné Hamry, sídelní lokalita obce Vysočina [online]. Územně identifikační registr ČR [cit. 2019-02-21]. Dostupné online.[nedostupný zdroj]
- ↑ Svobodné Hamry, katastrální území [online]. Územně identifikační registr ČR [cit. 2019-02-21]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2020-07-24.
- ↑ Český úřad zeměměřický a katastrální. Základní mapa ČR: kompozice obec Vysočina, část Svobodné Hamry [online]. [cit. 2019-02-21]. Dostupné online.
- ↑ a b Český statistický úřad. Historický lexikon České republiky 1869 – 2011 [online]. [cit. 2019-02-21]. Heslo Svobodné Hamry, s. 557. Soubor ve formátu pdf. Dostupné online.
- ↑ Český statistický úřad. Sčítání lidu, domů a bytů 2001 [online]. 2003-12-22 [cit. 2010-02-01]. Dostupné online.
- ↑ Ministerstvo vnitra ČR. Adresy v České republice [online]. 2009-10-10 [cit. 2009-10-22]. Dostupné online.
- ↑ Turistická mapa: kompozice Svobodné Hamry, část obce Vysočina [online]. Mapy.cz [cit. 2019-02-21]. Dostupné online.
- ↑ Národní památkový ústav České republiky. Památkový katalog: Svobodné Hamry [online]. [cit. 2019-02-23]. Dostupné online.
- ↑ a b c Národní památkový ústav České republiky. Památkový katalog: vodní hamr a mlýn, včetně technického vybavení [online]. [cit. 2019-02-21]. Dostupné online.
- ↑ Ministerstvo kultury České republiky. Ministr kultury spojil čtyři muzea v přírodě v ČR [online]. [cit. 2019-02-21]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2019-01-23.
- ↑ Český statistický úřad. Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005. Příprava vydání Balcar, Vladimír; Havel, Radek; Křídlo, Josef; Pavlíková, Marie; Růžková, Jiřina; Šanda, Robert; Škrabal, Josef. Svazek 1. Praha: Český statistický úřad, 2006. 2 svazky (760 s.). ISBN 80-250-1311-1. S. 518.
- ↑ GABLER, Vilém. Jan Nevole. Světozor. 1892-04-08, roč. 26, čís. 21, s. 250. Dostupné online [cit. 2014-05-31].
- ↑ Z Hlinska. Národní politika. 1903-04-15, roč. 21, čís. 103, s. 5. Dostupné online [cit. 2014-05-31].
- ↑ a b VOJANCOVÁ, Ilona; KŘIVANOVÁ, Magda, a kol. Soubor lidových staveb Vysočina. 1. vyd. Chrudim: Národní památkový ústav, územní památková správa na Sychrově, 2016. 120 s. ISBN 978-80-905871-8-2.
- ↑ Národní památkový ústav České republiky. Památkový katalog: Hamerská hospoda [online]. [cit. 2019-02-23]. Dostupné online.
- ↑ Národní památkový ústav České republiky. Památkový katalog: zámek a socha sv. Jana Nepomuckého [online]. [cit. 0219-02-22]. Socha sv. Jana Nepomuckého v obci, mimo areál zámku. Dostupné online.
- ↑ Klub českých turistů. Železné hory. 6. vyd. [s.l.]: Trasa, 2012. ISBN 978-80-7324-348-7. Mapový list č. 45, měřítko 1:50 000.
- ↑ Turistická mapa (letecký pohled): Svobodné Hamry, část obce Vysočina [online]. Mapy.cz [cit. 2019-02-23]. Dostupné online.
- ↑ Agentura ochrany přírody a krajiny České republiky. Přírodní poměry: Geomorfologie – geomorfologické okrsky [online]. [cit. 2019-02-23]. Aplikace veřejně dostupná za určitých technických podmínek. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Svobodné Hamry na Wikimedia Commons
- Katastrální mapa katastru Svobodné Hamry na webu ČÚZK
- Svobodné Hamry v turistické mapě on-line, Mapy.cz
Encyklopedické heslo Hamry v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
(c) Karte: NordNordWest, Lizenz: Creative Commons by-sa-3.0 de
Location map of the Czech Republic
Autor:
- Information-silk.png: Mark James
- derivative work: KSiOM(Talk)
A tiny blue 'i' information icon converted from the Silk icon set at famfamfam.com
Autor: Josef Kreuz (PEPan), Licence: CC BY-SA 4.0
CZ: Pomník s připomenutím pobytu malíře-krajináře Františka Kavána (1866–1941) a jeho tvorby (1925–1930) ve Svobodných Hamrech. Svobodné Hamry je název části obec Vysočina. Leží nad řekou Chrudimkou, do 17. století řeka s názvem Kamenice. V 15. století vybudován železný hamr v původní osadě s názvem Hamr nad Kamenicí, od roku 1769 Svobodné Hamry. Historické památky v Železných horách, v sídelní lokalitě také venkovský zámek v pseudobarokním stylu na místě původní tvrze s názvem Odranec, na zelené turistické trase Klubu českých turistů (část: Veselý Kopec – Dřevíkov – Svobodné Hamry). Lokalita v Chráněné krajinné oblasti Žďárské vrchy. V roce 1937 otevřená turistická cesta Františka Kavána, v roce 2007 obnovená Klubem českých turistů Hlinsko (celá trasa: Hlinsko – Vysočina – Trhová Kamenice. Foto lokace: Česko, Pardubický kraj, obec Vysočina, vesnice Svobodné Hamry, Kameničská vrchovina (60°).
Autor: Josef Kreuz (PEPan), Licence: CC BY-SA 4.0
CZ: Informační tabule pro turisty, Svobodné Hamry, Česko. Svobodné Hamry jsou sídelní lokalitou typu malé vesnice, část obec Vysočina. Zástavba nad řekou Chrudimkou, do 17. století řeka s názvem Kamenice. V 15. století u řeky vybudován železný hamr, kolem něho osada nazvaná Hamr nad Kamenicí, od roku 1769 s názvem Svobodné Hamry. Železná huť pracovala až do konce 17. století, od 18. století další zařízení na vodní pohon, včetně mlýna a pily, počátkem 20. století zanikly. V lokalitě lidové stavby, pravděpodobně nejstarší provozovaná roubená hospoda v Pardubickém kraji (od roku 1613), v roce 1995 vyhlášena vesnická památková zóna Svobodné Hamry. Pozůstatek železářské hutě, vodní kovací hamr s mlýnicí, v 70. letech 20. století obnovený, objekt Muzea v přírodě Vysočina (pod názvem Soubor lidových staveb a řemesel Vysočina v letech 1972–1981 a Soubor lidových staveb Vysočina v letech 1982–2018). Muzeum v přírodě Vysočina je součástí Národního muzea v přírodě. V lokalitě také venkovský zámek s renesanční dispozicí na místě původní tvrze s názvem Odranec, upraven v pseudobarokním stylu, v letech 1862–1903 spojen s osobou českého architekta a stavitele Jan Nevole (1812–1903), v letech 1982–1996 sídlo správy Souboru lidových staveb Vysočina. Vesnice v Železných horách, na zeleně značené turistické trase Klubu českých turistů (část: Veselý Kopec – Dřevíkov – Svobodné Hamry), část vlastivědné stezky Krajem Chrudimky a Turistické cesty Františka Kavána. Lokalita v Chráněné krajinné oblasti Žďárské vrchy. Foto lokace: Česko, Pardubický kraj, obec Vysočina, vesnice Svobodné Hamry, krajinná oblast Kameničská vrchovina a Stružinecká pahorkatina (geomorfologické okrsky), (foto azimut 90°).
Autor: Josef Kreuz (PEPan), Licence: CC BY-SA 4.0
Štít u roubené venkovské hospody s nápisem, stavba v roce 1794 obnovena, původně starší. Venkovská hospoda a kulturní památka vesnické památkové zóny Svobodné Hamry, část obce Vysočina. Foto lokace: Česko, Pardubický kraj, obec Vysočina, vesnice Svobodné Hamry, Kameničská vrchovina (azimut 260°).
Autor: Josef Kreuz (PEPan), Licence: CC BY-SA 4.0
Venkovský zámek s renesanční dispozicí ze 16. století, po požáru v roce 1896 přestavěn v pseudobarokním stylu. Na místě zámku původně tvrz z 15. století s názvem Odranec, později osada Hamr nad Kamenicí, od roku 1769 s názvem Svobodné Hamry. Od roku 1862 majitelem český architekt a stavitel Jan Nevole (1812-1903), žil na zámku od roku 1863 do své smrti. Během jeho života se zámek stal kulturním centrem s vlasteneckým prvkem. Kulturní památka od 3. května 1958. V letech 1982–1996 sídlo správy muzea lidové architektury a technického stavutelství s názvem Soubor lidových staveb Vysočina (nyní: Muzeum v přírodě Vysočina), zámek od roku 1997 soukromý objekt. Foto lokace: Česko, Pardubický kraj, obec Vysočina, vesnice Svobodné Hamry, venkovský zámek čp. 1, Stružinecká pahorkatina (azimut 198°).
Autor: Josef Kreuz (PEPan), Licence: CC BY-SA 4.0
Vodní hamr a mlýn, chráněná kulturní památka od 26. 5. 1993, objekt Muzea v přírodě Vysočina, součást Národního muzea v přírodě. Do roku 1952 v objektu provoz kovárny. Stavba pravděpodobně z 18. století. Pozůstatek železářské hutě vybudované u řeky Kamenice (v 17. století řeka Chrudimka). Železářská výroba zanikla v 17. století. V části objektu vodního hamru vybudována mlýnice. Objekt v 70.letech 20. století obnovený a v letech 1982 až 2018 část expozice lidových staveb a technického stavitelství v rámci Souboru lidových staveb Vysočina (od 11. prosince 2018 pod názvem Muzeum v přírodě Vysočina). Na zdi u objektu několik litinových artefaktů symbolizujících železářskou výrobu v krajinné oblasti Železných hor. Jeden litinový náhrobek pochází z židovského hřbitova v lokalitě Dřevíkov. Vodní hamr dal název malé vesničce pojmenované Hamr nad Kamenicí (Kamenice je původní název řeky v 17. století pojmenované Chrudimka). Od roku 1769 vesnice s názvem Svobodné Hamry, v roce 1961 se stala součástí nově založené obce Vysočina v bývalém Československu. Foto lokace: Česko, Pardubický kraj, obec Vysočina, vesnice Svobodné Hamry, Kameničská vrchovina
Autor: Josef Kreuz (PEPan), Licence: CC BY-SA 4.0
Venkovská hospoda a kulturní památka vesnické památkové zóny Svobodné Hamry, část obce Vysočina. Roubená stavba v úpravě z 18. století (rok 1794), tzv. Tereziánský katastr uvádí rok 1717, původní objekt však starší (uvádí se rok 1613). Foto lokace: Česko, Pardubický kraj, obec Vysočina, vesnice Svobodné Hamry, Kameničská vrchovina (azimut 315°).