Svobodné slovo
Svobodné slovo | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Základní informace | |
Datum založení | 1945 |
Datum zániku | 1996 a 19. dubna 2005 |
Jazyk | čeština |
Periodicita | každý den |
Formát | Berliner |
Země původu | ![]() ![]() |
Sídlo redakce | Václavské náměstí, Česko |
Klíčové osoby | |
Vydavatel | Melantrich a Česká strana národně sociální |
Odkazy | |
ISSN | 0231-732X |
Číslo ČNB | cnb000390256 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Svobodné slovo byl český tištěný deník, který patřil mezi hlavní novinová periodika vycházející v letech 1945–1996 v Československu.[1] Jednalo se o ústřední deník Československé strany socialistické.
Předchůdce Svobodného slova
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/54/%C4%8Cesk%C3%A9_slovo.svg/220px-%C4%8Cesk%C3%A9_slovo.svg.png)
První ústřední deník České strany národně sociální začal vycházet 1. března 1907 pod názvem České slovo. Za první světové války bylo jeho vydávání zastaveno a bylo obnoveno až v roce 1918. České slovo vydával Melantrich, akciová společnost pro průmysl grafický a nakladatelství v Praze, v množství mutací. Ranní a večerní vydání, odpolední vydání vycházelo v létech 1937–1938 v nákladu přes 650 000 výtisků denně. Moravské slovo začalo v Brně vycházet v lednu 1925 jako pokračovatel Socialistické budoucnosti, ale už v červnu 1925 přešlo do Melantrichu v Praze a vycházelo jako hlavičkové vydání Českého slova a ústřední matrice byly denně zasílány do filiálních tiskáren Melantricha v Brně a v Ostravě.[2]
České slovo se udrželo i za Protektorátu a od roku 1944 začalo být vydáváno s týdenní periodicitou. Jako deník začalo opět vycházet v průběhu květnového povstání 1945 pod názvem Osvobozené České slovo.
Od roku 1945 do února 1948
Dne 16. května 1945 se deník přejmenoval na Svobodné slovo a pod tímto názvem vycházel až do svého zániku. [3] Nejprve vycházel s podtitulem Ústřední orgán čsl. strany národně socialistické.[4]
Od února 1948
V únoru 1948 Svobodné slovo dva dny nevyšlo, vydávání bylo obnoveno 27. února 1948 s podtitulem List akčního výboru Československé strany národně socialistické. List dostal nového šéfredaktora a dostal se pod kontrolu komunistů. Mezi jiným poděkoval prezidentu Edvardu Benešovi za to, že svým rozhodnutím vyvedl republiku z vládní krize.[3]
Po únoru 1948 odešla většina členů vedení Československé strany národně socialistické do emigrace. Strana byla tzv. obrozena a přijala nový název Československá strana socialistická. Svobodné slovo zůstalo tiskovým orgánem této "obrozené" strany, politická strana s původním názvem existovala jako exilová.[5]
Vydavatelem Svobodného slova byl i nadále Melantrich (s různě pozměňovanými názvy), deník byl tiskovým orgánem nově ustavené Československé strany socialistické. Svobodné slovo patřilo mezi tři celostátní deníky vydávané politickými stranami. [p 1]
V roce 1989 odsoudila Československá strana socialistická jako první zásah komunistické státní moci proti studentům a Svobodné slovo otisklo prohlášení ČSS 20. 11. 1989. Budova Melantrichu na pražském Václavském náměstí, ve které Svobodné slovo vycházelo, se stala střediskem listopadových událostí.
Zánik Svobodného slova
V roce 1996 změnil list majitele, stal se součástí skupiny Chemapol, která koupila vydavatelství Melantrich. V roce 1997 změnil název na Slovo a výrazně změnil grafickou podobu. Do čela redakce nastoupil bývalý šéfredaktor Mladé fronty Dnes a Lidových novin Libor Ševčík. Tištěný náklad se pohyboval okolo 100 tisíc kusů denně. Na rozdíl od většiny jiných deníků neklesal, nýbrž stagnoval. V roce 1998 však Chemapol upadl do potíží a deník prodal vydavateli tehdejších Zemských novin. Ten na přelomu srpna a září 1998 propustil drtivou většinu redakce a deník po nějakou dobu vydával jako mutaci Zemských novin, následně[6] jeho vydávání ukončil.
Odkazy
Poznámky
- ↑ Dalšími celostátními deníky politických stran byly Rudé právo vydávané KSČ, a Lidová demokracie vydávaná Československou stranou lidovou). Celostátními deníky byly též Zemědělské noviny (vydavatel Ministerstvo zemědělství) Obrana lidu (vydavatel Ministerstvo obrany) Mladá fronta (vydavatel ČSM, později Socialistický svaz mládeže) a Práce (vydavatel Ústřední rada odborů).
Reference
- ↑ Databáze NK ČR: Svobodné slovo : [Praha - hlavní vydání]
- ↑ KUBÍČEK, Jaromír a Univerzitní knihovna. Český politický tisk na Moravě a ve Slezsku v letech 1918–1938. Brno: Blok, 1982. s. 73.
- ↑ a b ROTTOVÁ, Tereza. Svobodné slovo 1945-1948: ústřední deník Československé strany národně socialistické. Praha, 2011. Diplomová práce. Univerzita Karlova, Fakulta sociálních věd. Vedoucí práce Barbara Köpplová. Dostupné online.
- ↑ Titul listu. Svobodné slovo. 16. 5. 1945, s. 1. Dostupné online. Archivováno 23. 3. 2017 na Wayback Machine.
- ↑ Totalita.cz: Československá strana národně socialistická
- ↑ http://www.digitalniknihovna.cz/mzk/periodical/uuid:408ed78a-0355-4e8c-a71a-94755bb427d4
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Svobodné slovo na Wikimedia Commons
- Digitalizované výtisky Svobodného slova - Fakulta sociálních věd Univerzity Karlovy
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Titulní strana československých novin Večerní České Slovo 22. září 1938, v předvečer uzavření Mnichovské dohody.
Autor: Respublika Narodnaya, Licence: CC BY-SA 4.0
The logo of Svobodné Slovo, the official newspaper of the Czechoslovak Socialist Party.