Týn nad Vltavou (zámek)
Zámek Týn nad Vltavou | |
---|---|
![]() Bývalý arcibiskupský zámek na náměstí v Týně nad Vltavou | |
Základní informace | |
Sloh | baroko |
Architekt | Antonio de Allfieri |
Výstavba | 1698–1699 |
Přestavba | po roce 1796 |
Stavebník | Arcibiskupství pražské |
Současný majitel | Město Týn nad Vltavou |
Poloha | |
Adresa | náměstí Míru 1, Týn nad Vltavou, ![]() |
Souřadnice | 49°13′25,44″ s. š., 14°25′15,77″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 40112/3-493 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Web | https://muzeumtnv.cz/ |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Zámek Týn nad Vltavou v okrese České Budějovice je kulturní památka ve vltavotýnské městské památkové zóně. Památkově chráněn je i celý přilehlý areál, který dominuje severní stráně náměstí Míru v historickém jádru Týna nad Vltavou.[1]
Historie
Zámek byl postaven v letech 1698–1699 v jednoduché podobě v barokním stylu pro potřebu správy vltavotýnského panství Arcibiskupství pražského, a to náhradou za zpustlý vltavotýnský hrad, zničený během třicetileté války.[2]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/T%C3%BDn_nad_Vltavou_%283%29.jpg/220px-T%C3%BDn_nad_Vltavou_%283%29.jpg)
Zámek byl postaven na základě rozhodnutí pražského arcibiskupa Jana Josefa Breunera (arcibiskupem byl v letech 1695–1710) na místě tří starších domů, a to domu bývalého hejtmana panství Matyáše Arnošta Khernera a dvou dalších domů.[3] Dům hejtmana Khernera byl arcibiskupskou správou zabaven již hned po jeho smrti v roce 1661 jako náhrada za škody, které hejtman během vykonávání svého úřadu arcibiskupství způsobil.[4] Architektem nové arcibiskupské rezidence byl Antonio de Allfieri.[5] Arcibiskupové měli v prvním poschodí zámku luxusně vybavené apartmá, které využívali při svých cestách do jižních Čech; v roce 1753 zde během své návštěvy Týna pravděpodobně byla ubytovaná císařovna Marie Terezie.[6]
V roce 1796 byl objekt postižen požárem a poté následovala stavební úprava v klasicistním stylu.[2]
V 19. století představitelé pražského arcibiskupství navštěvovali Týn již jen zřídka, zámek sloužil převážně pouze panským úředníkům. V pozdějších letech byla budova sídlem školy.[7]
Popis
Zámek je dvoupatrová budova, která nese znaky barokního a klasicistního stylu. Mansardová střecha objektu je z doby po roce 1796, kdy bylo město včetně zámku postiženo požárem.[7]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/M%C4%9Bstsk%C3%A9_muzeum_T%C3%BDn_nad_Vltavou_2021_%2843%29.jpg/220px-M%C4%9Bstsk%C3%A9_muzeum_T%C3%BDn_nad_Vltavou_2021_%2843%29.jpg)
Na pozemcích za zámkem byly na počátku 19. století zřízeny zahrady panských oficiálů a direktorská zahrada, jejíž součástí byl skleník a květinové záhony. Voda byla na zahradu přiváděná novým potrubním vodovodem od vltavotýnského pivovaru.[2]
V přízemí budovy jsou stropy s klenbami, patra mají ploché stropy. Do sklepení pod zámkem ústí rozsáhlé podzemní chodby tesané ve skalním podloží.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5a/M%C4%9Bstsk%C3%A9_muzeum_T%C3%BDn_nad_Vltavou_2021_%281%29.jpg/220px-M%C4%9Bstsk%C3%A9_muzeum_T%C3%BDn_nad_Vltavou_2021_%281%29.jpg)
V interiéru se dochovaly původní konstrukce, včetně dvouramenného schodiště.[2] V zámku sídlí mj. městské muzeum s expozicemi, které se týkají historie Vltavotýnska a jeho osobností (režisér Alfréd Radok a další); také je zde expozice, věnovaná vltavínům. V druhém poschodí se nachází rozsáhlá expozice loutkářství.[6]
Za zámkem je městské informační centrum, které zprostředkovává vstup do vltavotýnského historického podzemí.[8]
Odkazy
Reference
- ↑ Seznam. Zámek Týn nad Vltavou [online]. mapy.cz [cit. 2021-09-23]. Dostupné online.
- ↑ a b c d Památkový katalog [online]. [cit. 2021-10-17]. Dostupné online.
- ↑ SUDOVÁ, Martina. Hrady na Vltavotýnsku : Týn, Újezdec a Karlshaus. Plzeň: Petr Mikota, 2003. ISBN 80-86596-21-4. S. 16.
- ↑ SUDOVÁ, Martina; PROCHÁZKA, Lubomír. Vltavotýnský poutník. 1. vyd. Praha: Miloš Uhlíř - Baset, 2007. 247 s. ISBN 978-80-7340-098-9. S. 54–55.
- ↑ Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku: Jižní Čechy. Příprava vydání Karel Tříska a kolektiv. Díl V. [s.l.]: Svoboda, 1986. S. 201.
- ↑ a b Muzeum Týn nad Vltavou [online]. [cit. 2021-01-24]. Dostupné online.
- ↑ a b Historie arcibiskupského zámku [online]. Městské muzeum Týn nad Vltavou [cit. 2021-10-14]. Dostupné online.
- ↑ Vltavotýnské podzemní chodby pod náměstím [online]. [cit. 2021-01-24]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Zámek Týn nad Vltavou na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: Marie Čcheidzeová, Licence: CC BY-SA 4.0
Městské muzeum v bývalém arcibiskupském zámku na náměstí Míru v Týně nad Vltavou.
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Hlavní budova zámku v Týně nad Vltavou z Náměstí Míru
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Celkový pohled na zámecký areál z Náměstí Míru
Autor: Marie Čcheidzeová, Licence: CC BY-SA 4.0
Městské muzeum v bývalém arcibiskupském zámku na náměstí Míru v Týně nad Vltavou.