TJ Sokol České Budějovice
TJ Sokol České Budějovice | |
---|---|
(c) Czeva, CC BY-SA 3.0 Sokolovna v Českých Budějovicích | |
Motto | V zdravém těle zdravý duch! V mysli vlast, v paži sílu! Tužme se! |
Vznik | 1869 |
Typ | tělocvičný spolek |
Účel | tělovýchovná, sportovní, kulturní a společenská činnost |
Sídlo | Sokolský ostrov 462/1, České Budějovice |
Členové | 1614 (1.1.2018) |
Mateřská organizace | Česká obec sokolská |
Oficiální web | www |
Datová schránka | cf6euhs |
Dřívější název | Sokol Sportovní škola, Tělocvičná jednota SOKOL České Budějovice |
IČO | 47234083 (VR) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Tělocvičná jednota Sokol České Budějovice je český tělocvičný spolek v krajském městě Jihočeského kraje, který byl založen roku 1869.
Historie
Podnět k založení spolku přišel v roce 1869 od JUDr. Antonína Špinara, který se o Sokol začal zajímat během svých studií v Praze. Českobudějovický Sokol se tak stal první jednotou založenou v jižních Čechách a spolu s jednotou vodňanskou byl v dané oblasti po 24 let jediný.[1]
Po řadě rozporů byla roku 1894 ve městě založena druhá jednota s názvem Sokol Tyrš, později pojmenovaná Sokol II. Obě organizace na sobě byly zcela nezávislé, s vlastním vedením, členy i majetkem. Pro svou činnost spolek koupil hostinec U Kotvy na Linecké třídě, přejmenovaný na Národní dům, a se starším Sokolem I se zase spojil až roku 1968, kdy krátce svitla naděje na obnovení činnosti Sokola.[1][2] V meziválečném období existovaly další lokální jednoty Sokol, např. v Suchém Vrbném, Mladém, Čtyřech Dvorech, Rožnově a Kněžských Dvorech.
V roce 1900 je založen samostatný ženský odbor, který se s mateřským spolkem spojil v roce 1924. Organizace se úspěšně rozvíjela, nicméně během 2. světové války a později komunistického režimu prošla těžkými obdobími, kdy byla její činnost omezována a nakonec zcela zrušena.[1]
V letech 1965—1971 byl na Sokolském ostrově vystavěn krytý plavecký stadion,[3] samozřejmě již nikoli v rámci Sokola.
Ve svobodnější době kolem Pražského jara se sice činnost organizace nepovedlo obnovit v plném rozsahu, nicméně v Budějovicích alespoň vznikla v rámci ČSTV sokolská jednota, která fungovala až do rozpadu socialistického bloku a tvořila základ Sokola ve městě obnoveného hned v únoru po Sametové revoluci.[1]
21. století
Dne 1. ledna 2005 vznikla Sokolská župa Jihočeská, jejíž součástí je i českobudějovická jednota. O rok později byla započata rekonstrukce technických sektorů a atletické dráhy stadionu. Slavnostního otevření se zúčastnila také Dana Zátopková. Následovaly projekty dostavby běžeckého koridoru, šaten a funkčního zázemí.[4]
Českobudějovická jednota ve městě nadále vlastní tři sokolovny a atletický stadion. K 1. lednu 2018 v ní bylo v místní jednotě registrováno 1614 členů. Od roku 2015 se účastní nově vyhlášené Noci sokoloven, zapojila se i do projektu ČOS 100 sokolských keší republice. V roce 2018 pokračovala jednání rekonstrukci tribuny na atletickém stadionu, jež je spolu se sokolovnou kulturní památkou České republiky.[5]
TJ Sokol České Budějovice nacvičil skladby pro XVI. všesokolský slet 2018. V roce 2018 pracovalo 20 sportovních oddílů včetně mj. atletického, oddílu badmintonu, korfbalu, horolezectví, nohejbalu, kulturistika, nebo frisbee, mezi bojovými sporty jsou to mj. oddíly karate a capoeiry, dále oddíl roztleskávaček, sportovního tance, historického a scénického šermu.[4]
Sokolovna
Už na konci 19. století jednota provozovala u Předního mlýna sokolskou plovárnu, která má mj. pomoci financování výstavby sokolovny. Původně byla situována přímo do toku Vltavy, ale s vrůstajícím znečištěním řeky a po regulaci Vltavy z roku 1930 zanikla[6] a bylo přistoupeno k vybudování dvou oddělených betonových bazénů.[1] Větší z nich s rozměry 50 x 25 m byl v tehdejším Československu největším bazénem.[6]
Organizaci se v roce 1923[2] koupí a směnou podařilo získat Schnarcherův (Dominikánský)[7] ostrov, brzy poté přejmenovaný na ostrov Sokolský. O rok později je dokončen stadión, jehož slavnostního otevření se zúčastnil i prezident Tomáš Garrigue Masaryk, na následný Krajový slet sokolstva přijeli také zahraniční sokoli. Na stadiónu, který pojmul 16 000 diváků,[8] postupně vznikla řada sportovišť.[1]
Roku 1929 byly položeny čtyři základní kameny sokolovny přivezené ze čtyřech památných míst kraje. Druhá světová válka stavbu zkomplikovala nejen kvůli tomu, že byla činnost Sokola zakázána -- jednota přišla i o 550 000 Kč, které jí byly zabaveny, a odevzdat Deutscher Turnverbandu[8] musela i Sokolský ostrov. Zpět do rukou původního vlastníka se dostal až po 5. květnu 1945. Nejdříve bylo zapotřebí odstranit škody, a teprve od léta roku 1946 začaly probíhat dokončovací práce.[8]
Sokolovna byla slanostně otevřena v sobotu dne 14. června 1947, v neděli pak následoval Slet sokolské župy Husovy, zakončený od 20:00 hodin Prvním sokolským věnečkem v Sokolovně.[9]
V hlavní chodbě se nachází pamětní deska sokolům, kteří byli 9. května 1945 zastřeleni nacisty.
Další fotografie
- (c) Czeva, CC BY-SA 3.0
Setkání sokolů s T. G. Masarykem v roce 1924
- (c) Czeva, CC BY-SA 3.0
Plán přízemí sokolovny z roku 1948
- (c) Czeva, CC BY-SA 3.0
Stadión v roce 1924, v pozadí již zbořený hudební pavilón
Pohled na hlavní tribunu stadionu
- (c) Czeva, CC BY-SA 3.0
Busta Miroslava Tyrše v kanceláři sokolovny
- (c) Czeva, CC BY-SA 3.0
Pamětní deska zavražděným sokolům
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d e f KREJČÍ, Leoš. Sokol - České Budějovice. www.sokol-cbu.cz [online]. [cit. 2018-04-22]. Dostupné online.
- ↑ a b STANDA(AT)SSTUDIO.CZ, Stanislav Schwarz, sStudio.cz - Komplexní internetové služby, http://www.sstudio.cz,. Sokol | ENCYKLOPEDIE ČESKÝCH BUDĚJOVIC. encyklopedie.c-budejovice.cz [online]. [cit. 2018-04-22]. Dostupné online.
- ↑ Plavecký stadion. www.c-budejovice.cz [online]. [cit. 2018-04-22]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-04-12.
- ↑ a b KREJČÍ, Leoš. Sokol - České Budějovice. www.sokol-cbu.cz [online]. [cit. 2018-04-22]. Dostupné online.
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2018-04-22]. Identifikátor záznamu 100860 : Stadión - hlavní tribuna a sokolovna. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ a b STANDA(AT)SSTUDIO.CZ, Stanislav Schwarz, sStudio.cz - Komplexní internetové služby, http://www.sstudio.cz,. plovárny a koupaliště | ENCYKLOPEDIE ČESKÝCH BUDĚJOVIC. encyklopedie.c-budejovice.cz [online]. [cit. 2018-04-22]. Dostupné online.
- ↑ Sokolům válka sebrala úspory na novou tělocvičnu dvakrát. Českobudějovický deník. 2007-05-24. Dostupné online [cit. 2018-04-22].
- ↑ a b c Právo lidu k slavnostnímu otevření sokolovny. Právo lidu - zvláštní vydání zdarma, foto stránky je Commons. 1947-06-15, roč. 1947.
- ↑ Program otevření nové sokolovny v Českých Budějovicích [online]. České Budějovice: Knihtiskárna K. Fiala, České Budějovice, Husova 6, 1947 [cit. 2018-04-22]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu TJ Sokol České Budějovice na Wikimedia Commons
- Sokolská župa jihočeská - oficiální stránky
Média použitá na této stránce
(c) Czeva, CC BY-SA 3.0
Fotografie dokumentující vzhled stadiónu spolku TJ Sokol v Českých Budějovicích, Jihočeský kraj, během Sletu sokolstva v roce 1924. Fotografie byla pořízena v sokolovně během Dne památek v Českých Budějovicích 21. dubna 2018.
(c) Czeva, CC BY-SA 3.0
Fotografie dokumentující setkání prezidenta T. G. Masaryka s členy spolku TJ Sokol v Českých Budějovicích, Jihočeský kraj, v roce 1924. Fotografie byla pořízena v sokolovně během Dne památek v Českých Budějovicích 21. dubna 2018.
Autor: JAn Dudík, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) Czeva, CC BY-SA 3.0
Fotografie dokumentující plán suterénu sokolovny spolku TJ Sokol v Českých Budějovicích, Jihočeský kraj, během Sletu sokolstva z roku 1948. Fotografie byla pořízena v sokolovně během Dne památek v Českých Budějovicích 21. dubna 2018.
(c) Czeva, CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
(c) Czeva, CC BY-SA 3.0
Pamětní deska sokolům zastřeleným 9. května 1945. Deska je umístěna v sokolovně spolku TJ Sokol v Českých Budějovicích, Jihočeský kraj. Fotografie byla pořízena během Dne památek v Českých Budějovicích 21. dubna 2018.
(c) Czeva, CC BY-SA 3.0
Busta Miroslava Tyrše v kanceláři spolku TJ Sokol v Českých Budějovicích, Jihočeský kraj. Fotografie byla pořízena v sokolovně během Dne památek v Českých Budějovicích 21. dubna 2018.