Tomáš Pojar
Tomáš Pojar, M.A. | |
---|---|
![]() Tomáš Pojar (2022) | |
1. náměstek ministra zahraničních věcí ČR | |
Ve funkci: září 2006 – 30. ledna 2010 | |
Náměstek ministra zahraničních věcí ČR | |
Ve funkci: 12. října 2005 – září 2006 | |
Náměstek ministra pro evropské záležitosti ČR | |
Ve funkci: 8. června 2022 – 31. srpna 2023 | |
Velvyslanec ČR v Izraeli | |
Ve funkci: 1. února 2010 – březen 2014 | |
Předchůdce | Michael Žantovský |
Nástupce | Ivo Schwarz |
Hlavní vyjednavač předsedy vlády pro EU | |
Úřadující | |
Ve funkci od: 1. dubna 2022 | |
Předseda vlády | Petr Fiala |
Předchůdce | Jolana Mungengová |
Stranická příslušnost | |
Členství | ODS |
Narození | 28. prosince 1973 (50 let) Praha ![]() |
Choť | Martina Pojarová |
Rodiče | Miloš Pojar |
Děti | synové Eduard a Eliáš, dcera Rachel |
Alma mater | Univerzita Karlova v Praze |
Profese | diplomat |
Commons | Tomáš Pojar |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Tomáš Pojar (* 28. prosince 1973 Praha) je český diplomat a bezpečnostní analytik, syn spisovatele a diplomata Miloše Pojara. Od roku 2022 je vyjednavačem předsedy vlády Petra Fialy pro evropské záležitosti a jeho poradcem pro národní bezpečnost.
Život
Vystudoval politologii na Fakultě sociálních věd Univerzity Karlovy a je členem Občanské demokratické strany.[1] Je ženatý a s manželkou Martinou má děti Eduarda, Rachel a Eliáše. Jeho otec Miloš Pojar byl po roce 1989 prvním československým velvyslancem v Izraeli.
- Od roku 1995 působil v nevládní humanitární organizaci Člověk v tísni, kde se stal o dva roky později ředitelem. V organizaci působil až do roku 2005.
- V roce 2005 začal působit na českém ministerstvu zahraničních věcí,[2] kde zastával funkci náměstka pro dvoustranné vztahy a 1. náměstka pro bezpečnostní otázky, záležitosti EU a bilaterální vztahy s evropskými státy.[3][4] V letech 2010 až 2014 zastával pozici velvyslance České republiky v Izraeli[5].
- V letech 2014 až 2022 byl prorektorem soukromé vysoké školy CEVRO Institut.[6]
- V květnu 2022 se začalo spekulovat o Pojarově možné kandidatuře na prezidenta v prezidentských volbách v roce 2023[7], k tomu ale nedošlo. Od ledna 2023 zastává Pojar funkci poradce pro národní bezpečnost, kterou nově zřídila vláda v prosinci 2022.[8]
- Od června 2022 do srpna 2023 byl náměstkem ministrů pro evropské záležitosti ČR Mikuláše Beka a Martina Dvořáka. Tento post zastával víceméně formálně, protože je zároveň i takzvaným unijním šerpou premiéra Petra Fialy, tedy klíčovým vyjednavačem předsedy vlády pro unijní summity. „Šerpou“ zůstává i nadále.[9]
Názory a postoje
Kritizoval ministra zahraničí Tomáše Petříčka, ministra kultury Lubomíra Zaorálka a bývalého ministra zahraničí Karla Schwarzenberga za jejich společné prohlášení z 23. května 2020, ve kterém odsoudili plánovanou izraelskou anexi židovských osad, které Izrael od roku 1967 vybudoval na okupovaném Západním břehu Jordánu, což je území se kterým Palestinci počítají pro svůj budoucí stát Palestina. Podle Pojara „Výhrady vůči politice přátel či spojenců se obvykle tlumočí tradičně diskrétními diplomatickými metodami.“[10] Pojar rovněž odmítl návrat několika milionů potomků palestinských uprchlíků, který by mohl vést k „likvidaci židovského státu jako národní domoviny.“[10]
V polovině února 2023 dostal na starost problematiku dezinformací po té, co vláda zrušila post mediálního zmocněnce, který zastával Michal Klíma.[11] V dubnu 2023 Tomáš Pojar v rozhovoru mimo jiné řekl "Já nedokážu definovat dezinformaci".[12] Dále pod ním agenda podle kritiků usnula. Zdroje z okolí kabinetu popisují, že se sice Pojar se zainteresovanými politiky krátce poté, co dostal dezinformace na starost, sešel – tím ale aktivita skončila.[13] V říjnu 2023 ho nahradil Miloš Gregor, který se stal poradcem premiéra pro informační gramotnost a boj s dezinformacemi.[14]
Odkazy
Reference
- ↑ Tomáš Pojar [online]. Ministerstvo zahraničních věcí České republiky [cit. 2010-06-02]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2013-04-28.
- ↑ Šéf Člověka v tísni míří do diplomacie [online]. iDNES.cz, 2005-06-06 [cit. 2010-06-02]. Dostupné online.
- ↑ Přehled ministrů a jejich náměstků od r. 1989 do r. 2009 [online]. Parlament České republiky, Kancelář Poslanecké sněmovny, Parlamentní institut, leden 2009 [cit. 2015-08-28]. Dostupné online.
- ↑ Tomas Pojar [online]. LinkedIn [cit. 2015-08-31]. Dostupné online.[nedostupný zdroj]
- ↑ Velvyslancem v Izraeli bude náměstek Tomáš Pojar [online]. ČT24, 2010-01-14 [cit. 2010-06-02]. Dostupné online.[nedostupný zdroj]
- ↑ Tomáš Pojar prorektorem pro zahraniční vztahy. www.cevroinstitut.cz [online]. [cit. 2015-10-06]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2015-10-08.
- ↑ Koho na Hrad? Tápání vlády může ukončit překvapivé jméno s oslnivou kariérou. Seznam Zprávy [online]. Seznam.cz [cit. 2022-05-27]. Dostupné online.
- ↑ ČTK. Vláda zřídila funkci poradce pro národní bezpečnost. Stane se jím Tomáš Pojar. Hospodářské noviny (HN.cz) [online]. 2022-12-21 [cit. 2023-01-11]. Dostupné online.
- ↑ ODS posílí v evropské politice. Na Úřad vlády míří nový muž. Seznam Zprávy.cz [online]. 2023-08-31 [cit. 2023-08-31]. Dostupné online.
- ↑ a b Ďábel je v detailech. Megafonová diplomacie vůči Izraeli je zarážející, píší velvyslanci. Echo 24 [online]. 27. května 2020. Dostupné online.
- ↑ Jen ‚vlivové působení cizí moci‘. Vláda po kritice osekala plány tažení proti dezinformacím. iROZHLAS [online]. 2023-03-01 [cit. 2024-06-03]. Dostupné online.
- ↑ Pojar nedokáže definovat dezinformace. Stát se jim nebrání, neumí to, možná nechce. Aktuálně.cz [online]. 2023-04-19 [cit. 2024-06-03]. Dostupné online.
- ↑ Roztržka v koalici kvůli dezinformacím: „Naprostá tragédie“ - Seznam Zprávy. www.seznamzpravy.cz [online]. 2024-02-06 [cit. 2024-06-03]. Dostupné online.
- ↑ Novým poradcem premiéra pro boj s dezinformacemi bude Miloš Gregor, píší Seznam Zprávy. ct24.ceskatelevize.cz [online]. [cit. 2024-06-03]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Tomáš Pojar na Wikimedia Commons
- Velvyslanectví České republiky v Tel Avivu – Velvyslanec
- Ministerstvo zahraničních věcí ČR – Tomáš Pojar
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“