Trojiční sloup
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/Wien_Graben_Pests%C3%A4ule_Ostseite.jpg/220px-Wien_Graben_Pests%C3%A4ule_Ostseite.jpg)
Trojiční sloup (sloup Nejsvětější Trojice) je typ sochařského díla, které má podobu sloupu, na jehož vršek je umístěno sochařské ztvárnění Nejsvětější Trojice.
Charakteristika
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1a/Holy_Trinity_Column-2.jpg/220px-Holy_Trinity_Column-2.jpg)
Celkové zpracování monumentálního díla vychází z tradice mariánských sloupů, první trojiční sloupy se začaly objevovat v 80. letech 17. století. Základní dílo, která umožnilo široké rozšíření tohoto díla po habsburské monarchii, byl sloup Nejsvětější Trojice ve Vídni. Tento sloup definoval také základní ikonografické charakteristiky trojičních sloupů: Nejsvětější Trojice je zde ztvárněna tak, že Bůh Otec a Bůh Syn sedí vedle sebe a mezi nimi poletuje holubice (tzv. Žaltářová Trojice), což se v baroku stalo populární ztvárnění (další byl tzv. Trůn milosti, Gnadenstuhl). Celý sloup byl postaven na trojúhelníkovém půdorysu a navíc byl pojednán jako iluzivní tzv. oblakový sloup.
Jeden z nejvýznamnějších trojičních sloupů (ve střední Evropě) je potom sloup Nejsvětější Trojice v Olomouci chráněný jako památka UNESCO. Sloup se stavěl v letech 1716 až 1754. Olomoucký sloup sice užívá sloup řádové architektury, nicméně jinak užívá velmi bohatou sochařskou výzdobu a Nejsvětější Trojici stejnou jako vídeňský (doplněný o Pannu Marii, na některých sloupech se pak trojiční a mariánský výjev uzavírá do podoby Korunování Panny Marie).
Ikonografie
Obrázek | Popis |
---|---|
![]() | Sloup Nejsvětější Trojice ve Vídni. Vrcholová socha zpracována jako Žaltářová Trojice |
![]() | Sloup Nejsvětější Trojice v Kroměříži od Jana Sturmera. Vrcholová socha zpracována jako Žaltářová Trojice |
![]() | Sloup Nejsvětější Trojice v Náchodě. Vrcholová socha zpracována jako Žaltářová Trojice, Kříž umístěn centrálně |
![]() | Sloup Nejsvětější Trojice v Českých Budějovicích. Vrcholová socha zpracována jako Trůn milosti |
![]() | Sloup Nejsvětější Trojice v Horním Slavkově. Vrcholová socha zpracována jako Trůn milosti, varianta Pietas Domini (Bůh Otec drží z kříže sejmutého Krista) |
![]() | Sloup Nejsvětější Trojice v Karlových Varech. Vrcholová socha zpracována jako Korunování Panny Marie (Marie přímo součástí vrcholového sousoší) |
![]() | Sloup Nejsvětější Trojice v Jindřichově Hradci. Vrcholová socha zpracována jako Korunování Panny Marie (Marie je pod hlavicí sloupu) |
Odkazy
Literatura
- PAVLÍČEK, Martin. Čestný sloup Nejsvětější Trojice v Olomouci (1716–1754) in: Daniel, Ladislav (ed.), Umění: prostor pro život a hru. Texty: hudba, diva-dlo, architektura, umění. Olomouc 2008, s. 153–176. [1] Archivováno 12. 2. 2018 na Wayback Machine.
- Hana Petříková. Oblačné sloupy včeských zemích. Olomouc 2011. Magisterská diplomové práce. [2]
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu trojiční sloup na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Autor: Michal Maňas , Licence: CC BY 4.0
sloup Nejsvětější Trojice v Olomouci.
Autor: Mejdlowiki, Licence: CC BY-SA 3.0
Sloup se sousoším Nejsvětější Trojice, Horní Slavkov, kulturní památkaHorní Slavkov
Autor: Thomas Ledl, Licence: CC BY-SA 3.0 at
Hl. Dreifaltigkeit und zu den 9 Chören der Engel
Autor: Ewwwa, Licence: CC BY-SA 3.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: GFreihalter, Licence: CC BY-SA 3.0
Dreifaltigkeitssäule (Gnadenstuhl) beim ehemaligen Dominikanerkloster in Budweis (České Budějovice) in der Südböhmischen Region (Jihočeský kraj, Tschechien)
Autor: SchiDD, Licence: CC BY-SA 4.0
Dreifaltigkeitssäule in Kremsier (Kroměříž) in Mähren
Autor: Alena Tučímová, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem: