Tyršův sad (Brno-Veveří)
Tyršův sad | |
---|---|
![]() Tyršův sad | |
Lokalita | Veveří, ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°12′10″ s. š., 16°36′11″ v. d. |
Rozloha | 1,7 ha |
Kód památky | 37667/7-7052 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Tyršův sad je veřejný park v Brně, ve čtvrti Veveří. Nachází se mezi ulicemi Botanickou, Smetanovou, Kounicovou a Sokolskou, jeho rozloha činí 1,7 ha. Je spravován městskou příspěvkovou organizací Veřejná zeleň města Brna. Park je chráněn jako kulturní památka České republiky.[1]
Historie
Hřbitov
V roce 1785 byl v místech dnešního Tyršova parku, severně od tehdejšího Brna, zřízen městský hřbitov, který byl prvním brněnským hřbitovem založeným mimo vlastní město po zákazu Josefa II. pohřbívat mrtvé v intravilánu obcí. Celkem čtyřikrát byl rozšířen, při svém největším rozsahu zabíral území mezi dnešními ulicemi Antonínskou a Sušilovou. Od poloviny 19. století však bylo uvažováno o založení nového hřbitova, k čemuž došlo v roce 1883, kdy byl zprovozněn Ústřední hřbitov jižně od Brna, kam byly postupně přeneseny významné osobnosti. Poslední pohřeb na městském hřbitově se konal 30. října 1883.[2]
Park
Od konce 19. století bylo území původního městského hřbitova zastavováno. Zachován byl prostor u křižovatek dnešních ulic Botanické a Smetanovy, který byl mezi lety 1908 a 1912 parkově upraven. Za první republiky získal park název Tyršův sad, který odkazuje na sousední sokolský areál v Kounicově ulici, resp. zakladatele Sokola Miroslava Tyrše. V parku zůstal centrální litinový kříž z roku 1847 a v roce 1969 zde byl realizován pomník francouzského generála Jean-Marie Valhuberta, který byl smrtelně zraněn v bitvě u Slavkova v roce 1805 a který byl na městském hřbitově pohřben.[2]
Ještě před vznikem parku zde byla zřízena malá školní botanická zahrada (zrušena 1922 po zřízení botanické zahrady v nedalekém areálu Přírodovědecké fakulty Masarykovy univerzity[3]), v roce 1937 začala v Tyršově sadu fungovat malá zoo (zrušena 1947).[2]
Park byl v 90. letech 20. století zrekonstruován podle projektu architekta Ivara Otruby,[2] úpravy byly dokončeny v roce 2000.[4]
Od roku 2008 zde sídlí městská příspěvková organizace Veřejná zeleň města Brna, která Tyršův sad společně s dalšími městskými parky spravuje.[3]
Odkazy
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2017-06-16]. Identifikátor záznamu 149595 : Park Tyršův sad. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ a b c d FLODROVÁ, Milena. park Tyršův sad [online]. Encyklopedie dějin města Brna, rev. 2016-07-14 [cit. 2017-06-16]. Dostupné online.
- ↑ a b Tyršův sad [online]. Vzmb.cz [cit. 2017-06-16]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-06-10.
- ↑ KOZIOLOVÁ, Martina. Park vznikl ze hřbitova, teď se pyšní květinami pro slepce [online]. Brnensky.denik.cz, 2012-03-12 [cit. 2017-06-16]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Tyršův sad na Wikimedia Commons
- Tyršův sad, vzmb.cz
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“