Vávrův mlýn
Vávrův mlýn | |
---|---|
Vávrův dům (Poštovní muzeum) | |
Poloha | |
Adresa | Nové Město, ![]() |
Ulice | Nové mlýny |
Souřadnice | 50°5′32,34″ s. š., 14°25′42,98″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 40042/1-1189 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Takzvaný Vávrův mlýn (přesněji Vávrův dům) stojí v Praze 1, ulici Nové mlýny 2, takřka na samém rohu Revoluční třídy a nábřeží. Ve skutečnosti to nebyl mlýn (mlýny stály na řece), ale obydlí mlynáře. V seznamu památek hl. m. Prahy je zapsán pod názvem Vávrův vodní mlýn (rejstříkové číslo Ústředního seznamu kulturních památek 40042/1-1189).[1]
Historie
Na pozemku dnešního Vávrova domu a v okolí již od 13. století bydleli rybáři, lazebníci nebo lázeňští a také mlynáři. Ve středověku zde byly tůně a jejich voda se používala pro lázně sv. Klimenta. Stavení, které zde bylo již ve 14. století, patřilo rybáři Naxtanovi. Majitelé se často střídali a v polovině 16. století domek připadl novoměstské obci. Po velkém požáru v roce 1689 objekt z větší části lehl popelem. Společně s rekonstrukcí Nových mlýnů na řece, které také patřily Novému Městu pražskému, byla znovu postavena i obytná budova po dnešním čp. 1239/II, která patřila k inventáři mlýnů. V první polovině 18. století začalo město mlýny dlouhodobě pronajímat. V roce 1750 získal Nový mlýn poblíž kostela sv. Klimenta spolu s obytnou budovou mlynář František Klika. V roce 1788 jej převzal Václav Michalovic, který mlýn i s obydlím roku 1800 definitivně vykoupil z majetku Nového Města. V rodině Michaloviců zůstal dům do konce 80. let 19. století. Roku 1890 dům koupil majitel realit Zdeněk Vávra s manželkou Marií[2], v majetku jeho stejnojmenného syna byl až do roku 1948, kdy byl znárodněn a předán OPBH. Po posledním majiteli domu zůstalo pouze jméno.
Mlýny na řece vzaly za své při její regulaci, Vávrův dům a především jeho malířská výzdoba, pro kterou byl prohlášen za památku I. kategorie, zůstal v pražské památkové rezervaci.
Výzdoba nástěnnými malbami prakticky v celém domě byla provedena roku 1847 proslulým malířem a dekoratérem Josefem Navrátilem na objednávku bohatého mlynáře a měšťana Václava Michalovice, který byl umělcovým přítelem, milovníkem umění, sběratelem a Navrátilovým spolustolovníkem v dávno již zrušeném pivovaře U Kléblatů. Původní malby se v úplnosti dochovaly, kromě několika fragmentů, ve třech saloncích v 1. patře objektu.[3]
Vávrův dům se svými Navrátilovskými interiéry, podobně jako zámek v Zákupech, Liběchově nebo v Jirnech, patří ke skvostům dekorativního umění poloviny 19. století.
Rekonstrukce a dnešní užití
Přesto, že malby Josefa Navrátila byly v padesátých letech restaurovány prof. Bohuslavem Slánským, dům chátral a hledalo se pro něj vhodné využití. Na doporučení Útvaru hlavního architekta hl. m. Prahy jej koncem 70. let převzalo Ředitelství pošt Praha. Celý prostor byl v letech 1986 až 1988 rekonstruován a od té doby v něm sídlí Poštovní muzeum Praha.
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2015-06-04]. Identifikátor záznamu 152091 : Vávrův vodní mlýn. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ evidence domu v pobytové přihlášce pražského magistrátu
- ↑ R. Baťková, Umělecké památky Prahy. Nové Město. Str. 602.
Literatura
- ČTVRTNÍK, Pavel. Sborník Poštovního muzea za roky 1989–90
- BAŤKOVÁ, R. (red.). Umělecké památky Prahy. Nové Město. Praha: Academia 1998
- DVOŘÁK, František. K motivům Navrátilových maleb. Umění, roč. 10, 1962, č. 1, s. 96-97, obr.
Související články
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“