Vendelín Grünwald
Vendelín Grünwald | |
---|---|
![]() Vendelín Grünwald (1868) | |
Poslanec Říšské rady | |
Ve funkci: 1861 – 1863 | |
Ve funkci: 1871 – 1872 | |
Ve funkci: 1879 – 1883 | |
Poslanec Českého zemského sněmu | |
Ve funkci: 1861 – 1885[1] | |
Stranická příslušnost | |
Členství | Český klub (staročeši) |
Narození | 19. října 1812 Dolní Břežany ![]() |
Úmrtí | 23. května 1885 (ve věku 72 let) Smíchov ![]() |
Místo pohřbení | Vyšehradský hřbitov |
Alma mater | Karlo-Ferdinandova univ. Vídeňská univerzita |
Profese | pedagog, advokát a politik |
Commons | Vendelín Grünwald |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vendelín Grünwald (19. října 1812 Dolní Břežany[2] – 23. května 1885 Smíchov[3]) byl český právník a politik – docent právnické fakulty v Praze, advokát v Českých Budějovicích a dlouholetý poslanec Českého zemského sněmu. Zasloužil se o povzbuzení národního života především v jižních Čechách.
Biografie
Studium
Studoval gymnázium a filozofii v Praze, odkud přešel na právnickou fakultu do Vídně. Získal tam titul doktora práv a nastoupil do advokátní kanceláře dr. Mühlfelda. Rovněž působil jako soukromý vychovatel u hraběte Harracha. Ve Vídni se Grünwald také zapojil do činnosti českých vlasteneckých organizací. Stal se nejprve vedoucím Českoslovanského klubu a v roce 1848 předsedou Česko-moravsko-slezského spolku, jehož cílem bylo informovat slovanské obyvatelstvo ve Vídni o politických otázkách.
Učitel
Když byla v roce 1848 povolena školní výuka v češtině, vrátil se Grünwald do Prahy a přijal místo docenta občanského zákoníku s českým vyučovacím jazykem na právnické fakultě v Praze. Byl úspěšný a oblíbený, ale z politických důvodů jej v době Bachova absolutismu odmítli jmenovat profesorem. Vzdal se proto učitelského místa a otevřel si roku 1854 advokátní kancelář v Českých Budějovicích.
Politická dráha
Vendelín Grünwald patřil k Národní straně (staročeské).[4] V dobovém českém tisku byl líčen jako žádaný člen výborů a komisí, kde využíval své vzdělání, zkušenosti i řečnickou obratnost. V doplňovacích volbách v dubnu 1861 byl zvolen do Českého zemského sněmu, kde zastupoval kurii městskou, obvod Třeboň, Lišov, Týn n. Vltavou.[5] Nahradil Antona Forgácha, který byl v předchozích řádných zemských volbách v roce 1861 zvolen ve dvou obvodech a v tomto mandát nepřijal.[6] V roce 1861 se rovněž stal i poslancem Říšské rady (kurie městská, obvod Třeboň, Lišov, Týn n. Vltavou). Na mandát poslance ve Vídni rezignoval dopisem 15. května 1863.
Grünwald zde ve stejném volebním obvodu uspěl i v řádných zemských volbách v lednu 1867[7] a zemských volbách v březnu 1867.[8] V srpnu 1868 patřil mezi 81 signatářů státoprávní deklarace českých poslanců, v níž česká politická reprezentace odmítla centralistické směřování státu a hájila české státní právo.[9] Čeští poslanci tehdy praktikovali politiku pasivní rezistence, při níž odmítali aktivně vykonávat své mandáty. Grünwald byl proto zbaven mandátu pro absenci v září 1868.[10] Manifestačně byl znovu zvolen v září 1869.[11] Uspěl i v řádných zemských volbách v roce 1870[12] a o rok později se znovu dostal i do Říšské rady (kurie venkovských obcí v Čechách), ale v rámci odporu českých, národovecky orientovaných politiků proti nenaplnění českých státoprávních aspirací mandát nepřevzal, až byl 23. února 1872 prohlášen pro absenci za zaniklý.
Znovu byl zvolen v zemských volbách v roce 1872.[13] Pasivní rezistence pokračovala, takže mandát opakovaně ztrácel a byl znovu formálně volen. Takto uspěl v doplňovacích volbách roku 1873,[14] doplňovacích volbách roku 1874,[15] doplňovacích volbách roku 1875[16] a doplňovacích volbách roku 1876.[17] Po řádných zemských volbách v roce 1878 již mandát aktivně převzal.[18]
Během funkčního období v Zemském sněmu krátce rezignoval, ale roku 1881 byl ve volbách opětovně potvrzen za poslance.[19] V zemských volbách v roce 1883 usedl na Český zemský sněm za kurii obchodních a živnostenských komor, obvod Budějovice.[20] V roce 1879 také opět získal křeslo v Říšské radě v přímých volbách roku 1879 (za městskou kurii, obvod Třeboň, Jindřichův Hradec). Připojil se k Českému klubu (jednotné parlamentní zastoupení, do kterého se sdružili staročeši, mladočeši, česká konzervativní šlechta a moravští národní poslanci).[21] Poslancem Říšské rady byl až do rezignace oznámené na schůzi 4. prosince 1883,[22] zemským poslancem byl do své smrti o dva roky později.
Další činnost
V Českých Budějovicích společně s biskupem Jirsíkem prosadil otevření českého gymnázia. Byl významným národním buditelem v jižních Čechách, snažil se o podporu vzdělání a posílení českých zájmů na regionální úrovni. V letech 1862–1883 byl předsedou českého kulturně osvětového a politického spolku Beseda českobudějovická.[23] Jakožto předseda Besedy se po Jirsíkově smrti roku 1883 stal členem vzniklého osmičlenného Sboru pro vystavění pomníku biskupu Jirsíkovi.[24]
Úmrtí
Vendelín Grünwald zemřel v roce 1885 a byl pohřben na vyšehradském hřbitově. V Českých Budějovicích po něm byla pojmenována ulice Grünwaldova. Jméno této ulice převzala také Základní škola Grünwaldova.
Reference
Článek vznikl s využitím materiálů z Digitálního archivu časopisů ÚČL AV ČR, v. v. i. (http://archiv.ucl.cas.cz/).
- ↑ Zejména v 70. letech se po delší dobu práce sněmu fakticky neúčastnil.
- ↑ Matriční záznam o narození a křtu
- ↑ Matriční záznam o úmrtí a pohřbu
- ↑ Národní listy 21. 9. 1878, http://kramerius.nkp.cz/kramerius/PShowPageDoc.do?id=5011283&picp=&it=0&s=djvu
- ↑ Fremden-Blatt, 5. 4. 1861, s. 2.
- ↑ Wiener Zeitung, 4. 4. 1861, s. 2.
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1867skc/1/stenprot/003schuz/s003002.htm
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1867_69skc/1/stenprot/001schuz/s001004.htm
- ↑ Osvědčení poslancův českých. Národní noviny. Srpen 1868, čís. 37, s. 1. Dostupné online.
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1867_69skc/2/stenprot/020schuz/s020006.htm
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1867_69skc/3/stenprot/004schuz/s004001.htm
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1870skc/1/stenprot/003schuz/s003001.htm
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1872skc/1/stenprot/004schuz/s004001.htm
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1872skc/2/stenprot/003schuz/s003001.htm
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1872skc/3/stenprot/001schuz/s001003.htm
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1872skc/4/stenprot/002schuz/s002001.htm
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1872skc/5/stenprot/002schuz/s002001.htm
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1878skc/1/stenprot/002schuz/s002002.htm
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1878skc/3/stenprot/001schuz/s001002.htm
- ↑ http://www.psp.cz/eknih/1883skc/1/stenprot/003schuz/s003001.htm
- ↑ Salzburger Volksblatt, 21. 10. 1879, č. 126, s. 2.
- ↑ Databáze stenografických protokolů a rejstříků Říšské rady z příslušných volebních období, http://alex.onb.ac.at/spa.htm.
- ↑ Grünwald Vendelín | ENCYKLOPEDIE ČESKÝCH BUDĚJOVIC. www.encyklopedie.c-budejovice.cz [online]. [cit. 2020-05-12]. Dostupné online.
- ↑ KOVÁŘ, Daniel. Příběhy budějovických pomníků. České Budějovice: Historicko-vlastivědný spolek v Českých Budějovicích, 2000. S. 91.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Vendelín Grünwald na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Vendelín Grünwald
- Dr. Vendelín Grünwald. Světozor. 5. 1868, roč. 2, čís. 20, s. 197 – 199. Dostupné online.
- Dr. Vendelín Grünwald. Zlatá Praha. 6. 1885, roč. 2, čís. 25, s. 354. Dostupné online.
Média použitá na této stránce
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/FIAV_000100.svg/23px-FIAV_000100.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/32/FIAV_110000.svg/23px-FIAV_110000.svg.png)
![↑](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0d/FIAV_100000.svg/23px-FIAV_100000.svg.png)
House colours of the House of Habsburg
Autor: Dragovit (of the collage), Licence: CC BY-SA 4.0
Both national flags of Austro-Hungary, the collage of flags of the Cisleithania (Habsburg Monarchy) and the Transleithania (Kingdom of Hungary)
Portrait of Vendelín Grünwald (1812 - 1885), Czech lawyer and politician