Veterán (voják)
Veterán (z latinského vetus neboli starý) je vojenský vysloužilec anebo zvláště vysloužilý účastník nějaké války či bojového tažení. Pro svůj přínos vlasti a její svobodě bývají veteráni obvykle chováni v úctě. Neměli by však být stereotypně považováni za hrdiny.[1]
Dnešní pohled na veterány se zrodil v 19. století. V té době se však v češtině pro vysloužilého vojáka používal výraz vysloužilec, nikoli veterán. Obraz vysloužilce, jak jej chápala česká společnost v druhé polovině 19. století, nám ve svém eposu Ve stínu lípy zanechal básník Svatopluk Čech.[2]
Památce válečných veteránů je dnes věnován 11. listopad, který se celosvětově slaví jako Den veteránů nebo Den vzpomínek. Od listopadu 2001 je tento významný den připomínán i v České republice.
Dějiny
Ve starém Římě byli veteráni vysloužilí vojáci, kteří byli propuštěni z armády po 20 letech aktivní služby. Tvořili jakousi zálohu, jež byla v případě války opět povolávána do vojska.
Za napoleonských válek tvořili veteráni Napoleonovu slavnou starou gardu, jejíchž 1000 příslušníků se s ním 1. března 1815 po útěku z Elby vylodilo v zátoce San Juan u Cannes a která se poté proslavila zejména hrdinným odporem v bitvě u Waterloo.
V roce 1865, na konci války Severu proti Jihu, se práv veteránů veřejně zastal americký prezident Abraham Lincoln. Na jejich podporu pak v USA vznikla řada veteránských organizací.
Ve 20. století se o rozvoj veteránské tradice zasloužily zejména obě světové války. Po zkušenostech s kritickým vývojem po 1. světové válce vznikly po skončení 2. světové války ve většině zúčastněných zemí veteránské organizace, jako například Americká legie v USA, jež pomáhaly se začleňováním válečných veteránů do běžného života.
Veteráni v Československu
Odhaduje se, že během 1. světové války padlo na bojištích více než 150 000 Čechů.[2] V ruských, italských a francouzských legiích pak sloužilo celkem 100 000 mužů.[3]
Za druhé světové války bojovalo v československých zahraničních jednotkách asi 50 000 lidí. V partyzánských jednotkách v Itálii, v SSSR a na Slovensku a v řadách francouzského podzemního hnutí bojovalo asi 12 000 československých dobrovolníků, z nichž asi 2900 padlo či zůstalo nezvěstných.[3]
Veteráni v Česku
Poslední přeživší československý legionář z první světové války a ruské občanské války byl Alois Vocásek (1896–2003).
Poslední přeživší československý interbrigadista ze španělské občanské války byl Adolf Vodička (1913–2012).
K 4. červnu 2024 žilo podle Československé obce legionářské v Česku 72 veteránů druhé světové války.
- Předposlední přeživší československý pilot RAF z druhé světové války byl Kurt Taussig (1923–2019).[4]
- Předposlední přeživší československý veterán z obléhání Tobruku byl Viktor Wellemín (1923–2020).
- Poslední přeživší československá veteránka z bitvy u Sokolova byla Jarmila Halbrštátová (1924–2020).[5]
- Poslední přeživší československý veterán z obléhání Tobruku byl Bernard Papánek (1920–2021).[6]
- Poslední přeživší československá příslušnice 1. československé samostatné tankové brigády byla Marie Michajlovičová (1921–2022).[7]
- Poslední přeživší československý pilot RAF z druhé světové války byl Emil Boček (1923–2023).[8][9]
- Poslední přeživší československý veterán z bitvy o Francii byl Ervín Hoida (1918–2024).[10]
- Předposlední přeživší československý příslušník RAF a veterán vylodění v Normandii byl Jiří Mráz (1922–2024).
- Předposlední přeživší československý veterán Obléhání Dunkergue byl Charles Gad Strasser (1927–2024).
- Poslední přeživší československý veterán Obléhání Dunkergue je Josef Turek.[11]
- Poslední přeživší československý příslušník RAF a veterán vylodění v Normandii je Jiří Pavel Kafka (* 1924).[12][13]
Poslední přeživší československý protikomunistický odbojář ze skupiny bratří Mašínů je Josef Mašín (* 1932).
K 2. lednu 2024 žilo podle Československé obce legionářské v Česku 14 příslušníků Dozorčí komise neutrálních států, která působila v Koreji v letech 1953-1993.
Veteráni v Německu
Veteráni Wehrmachtu a Waffen-SS i jejich vdovy mají nárok na německý důchod.[14] V roce 1998 Německo změnilo své zákony o důchodech, aby se zabránilo jejich vyplácení válečným zločincům. Změna se vztahuje pouze na žádosti o dávky poskytnuté po 13. listopadu 1997.[15] V osmi spolkových zemích Německa v roce 1998 pobíralo 23 501 bývalých příslušníků jednotek SS zvláštní penzi pro takzvané "válečné oběti", kterou od roku 1950 vyplácí západní Německo.[16]
Reference
- ↑ https://phys.org/news/2023-01-stereotyping-veterans-heroes-limit-future.html - Stereotyping veterans as heroes may limit their future careers
- ↑ a b Historie Dne veteránů. www.ct24.cz [online]. [cit. 2009-01-18]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2009-03-17.
- ↑ a b Čs. obec legionářská – Brožura. www.legionar.org [online]. [cit. 2019-06-16]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2016-03-26.
- ↑ https://mocr.army.cz/informacni-servis/zpravodajstvi/zemrel-kurt-taussig--jeden-z-poslednich-dvou-zijicich-ceskoslovenskych-letcu-raf-215496/
- ↑ Zemřela poslední pamětnice bojů u Sokolova Jarmila Halbrštátová | Lidé. Lidovky.cz [online]. 2020-12-02 [cit. 2022-11-26]. Dostupné online.
- ↑ Zemřel poslední veterán od Tobrúku Bernard Papánek. Bylo mu 101 let | Paměť národa. www.pametnaroda.cz [online]. [cit. 2022-11-26]. Dostupné online.
- ↑ ČTK. Zemřela veteránka Marie Michajlovičová (†100), poslední zástupkyně tankové brigády. Blesk.cz [online]. 2022-07-27 [cit. 2022-11-26]. Dostupné online.
- ↑ ČTK. Zemřel jeden z posledních dvou žijících československých letců RAF Kurt Taussig. V mládí ho zachránil Nicholas Winton. Hospodářské noviny (HN.cz) [online]. 2019-09-20 [cit. 2022-11-26]. Dostupné online.
- ↑ Zemřel válečný letec Emil Boček. Připomeňte si jeho poslední rozhovor - Seznam Zprávy. www.seznamzpravy.cz [online]. [cit. 2024-02-15]. Dostupné online.
- ↑ ČTK. Za druhé světové války bojoval na západní frontě, byl u obléhání Dunkerku. Ervín Hoida zemřel ve věku 105 let. ct24.ceskatelevize.cz [online]. [cit. 2024-02-15]. Dostupné online.
- ↑ https://www.csol.cz/wp-content/uploads/2022/08/Zpravodaj-4-2019.pdf
- ↑ Poslední Čech u RAF: Táta mi řekl, že jestli se chci zabít, ať si to zařídím - Seznam Zprávy. www.seznamzpravy.cz [online]. [cit. 2024-02-15]. Dostupné online.
- ↑ https://www.irozhlas.cz/zpravy-domov/raf-druha-svetova-valka-veteran-jiri-pavel-kafka-armada-vojak_2405021913_gut
- ↑ Německo stále vyplácí Belgičany a Brity, kteří za války kolaborovali s nacisty. iDNES.cz [online]. MAFRA, 20. února. Dostupné online.
- ↑ Německo vyplácí důchody belgickým kolaborantům a členům jednotek SS. Novinky.cz [online]. Borgis, 22. února 2019 [cit. 2019-06-13]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2019-06-08.
- ↑ Měli podíl na hrůzách nacismu, dostávají penzi pro válečné oběti. Německá zpráva šokovala historiky. Aktuálně.cz [online]. Economia, 22. listopadu 2016. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu veterán na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Vysloužilci vojenští v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Oficiální stránky Sdružení válečných veteránů České republiky
- Oficiální stránky Československé obce legionářské
- Spolek pro vojenská pietní místa o. s.
- Post Bellum
- Paměť národa
Média použitá na této stránce
030902-N-3228G-003 Pearl Harbor, Hawaii (Sept. 2, 2003) -- Former crewmembers of the Battleship Missouri (BB 63) pose for photos shortly after the Anniversary of the End of World War II ceremony, held aboard the famous ship. More than 100 former Missouri crewmembers were present at the ceremony, hosted by the Missouri Memorial Association. The ceremony marked 58 years since General Douglas MacArthur and Fleet Admiral Chester Nimitz, along with other U.S. and Allied officers, accepted the unconditional surrender of the Japanese, ending World War II on the deck of the Battleship Missouri.