Vimperk (zámek)
Vimperk | |
---|---|
![]() | |
Základní informace | |
Sloh | gotický, novorenesanční |
Výstavba | polovina 13. století |
Přestavba | 1622–1624, 1728–1734, 2. polovina [9. století |
Další majitelé | Kaplířové ze Sulevic, Schwarzenbergové |
Současný majitel | Český stát |
Poloha | |
Adresa | Zámek 20, Vimperk, ![]() |
Ulice | Zámek |
Souřadnice | 49°3′16,2″ s. š., 13°46′17,7″ v. d. |
Další informace | |
Rejstříkové číslo památky | 17973/3-3811 (Pk•MIS•Sez•Obr•WD) |
Web | Oficiální web |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vimperk je raně gotický hrad přestavěný na zámek ve stejnojmenném městě v okrese Prachatice. Stojí na ostrožně nad ústím Křesanovského potoka do říčky Volyňky v nadmořské výšce 750 metrů. V sedmnáctém století byl hrad renesančně přestavěn a dochovaná podoba pochází z novorenesančních úprav ve druhé polovině devatenáctého století. Zámecký areál je chráněn jako kulturní památka[1] a v roce 2010 byl zapsán na seznam národních kulturních památek ČR.[2] Od 1. ledna 2015 se nachází ve správě Národního památkového ústavu a je zpřístupněný veřejnosti.[3]
Historie
Zakladatelem hradu byl pravděpodobně panovník. Zvíkovský purkrabí Purkart z Janovic, který je v roce 1264 uváděn s přídomkem z Vimperka, mohl být purkrabím i na Vimperku, který později od krále získal do manství nebo do vlastního majetku.[4] Na konci 14. století hrad dostali od krále Václava IV. vladykové ze Sulevic.[5] V roce 1479 bylo město i hrad spojeno v opevněný celek a tehdy byla také postavena předsunutá bašta Haselburk. V roce 1494 hrad zdědil rod Malovců z Chýnova, kteří o něj přišli za účast na stavovském povstání proti králi Ferdinandu I. Zabavený hrad koupil Jáchym z Hradce, od kterého ho získali Rožmberkové a posléze Novohradští z Kolovrat. V roce 1619 byl hrad obléhaný stavovským vojskem poškozen požárem, ale majitelé ho v letech 1622–1624 přestavěli na renesanční zámek.[5]
Od roku 1630 se majiteli hradu stali Eggenbergové a po nich ho v roce 1719 získal Adam František ze Schwarzenbergu, v jehož rodu zůstal až do 20. století. V roce 1857 se zámek po požáru ze dne 20. července dočkal posledních stavebních úprav a později v něm sídlily úřady a kasárna.[5] V roce 1948 byl zámek zestátněn. V druhé polovině 20. století se na zámku nacházely byty Správy Jihočeských lesů a kanceláře Správy Chráněné krajinné oblasti Šumava.[6] od roku 1961 část zámku využívalo také městské muzeum.[7]
Po roce 1990 připadl zámek městu Vimperk, které jej za sedm milionů korun prodalo Správě národního parku Šumava.[8] V části zámku bylo umístěno muzeum. Začátkem července 2014 byl oficiálně potvrzen převod zámku Vimperk ze správy ministerstva životního prostředí na ministerstvo kultury.[9] Od 1. ledna 2015 byla správa zámku svěřena Národnímu památkovému ústavu (územní památková správa v Českých Budějovicích), který realizuje rozsáhlé opravy zanedbané památky (předpokládané trvání oprav v ceně jednoho sta milionů korun je pět let) a plánuje její postupné zpřístupnění.[10] Stavební práce, doprovázené archeologickými a stavebními průzkumy, začaly na jaře 2019.[11]
Přehled majitelů
- 1260 Přemysl Otakar II.
- 13. a 14. století Janovicové
- ?–1312 Bavor ze Strakonic
- 1375 Jan Rotlev
- 1494 Kaplířové ze Sulevic
- 1494–1547 Malovcové z Chýnova
- 1553–1554 Jáchym z Hradce
- 1554–1601 Rožmberkové
- 1601–1630 Novohradští z Kolovrat
- 1630–1719 Eggenbergové
- 1719–1945 Schwarzenbergové
- 1945–1992 Československý stát a od roku 1993 Český stát
- Město Vimperk
- ?–2014 Správa Národního parku Šumava (Ministerstvo životního prostředí); předsunuté opevnění Haselburg do soukromých rukou
- od roku 2015 Národní památkový ústav (Ministerstvo kultury)
Stavební podoba
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Vimperk_2008_Haselburk.jpg/220px-Vimperk_2008_Haselburk.jpg)
Staveniště hradu mělo ve své první fázi oválný půdorys a bylo od zbytku návrší odděleno mohutný příkopem. Vstupovalo se do něj od severu branou, ke které vedl zemní násyp. Za ní se nacházelo první nádvoří, jehož zástavbu neznáme. Jeho jižní hradba původně procházela prostorem nádvoří. Před hlavní hradbou byl ještě parkán. Hradní jádro mělo lichoběžníkový půdorys a ze dvou stran ho obklopoval vnější hrad. Podél delších stran nádvoří jádra stála dvě palácová křídla. Severozápadní křídlo, které se v přestavěné podobě částečně dochovalo, navazovalo na obytnou Vlčkovu věž s přízemím zaklenutým čtyřmi poli křížové klenby a prvním patrem s valenou klenbou.[4]
Snad již ve 13. století byl upraven obranný systém hradu. Hradba na jihozápadě byla posunuta před původní obrys hradu a zesílena okrouhlou věžicí a v získaném prostoru vznikla podsklepená budova. Další okrouhlá a snad i čtverhranná věžice byla postavena na severovýchodě.[4] Okolo roku 1400 byl v nejvyšší části prvního nádvoří horního hradu postaven archeologicky doložený okrouhlý bergfrit. Při stejném výzkumu bylo zjištěno, že dnešní terénní podoba hradního jádra je výsledkem úprav ze druhé poloviny 19. století.[12]
V pozdní gotice za Kaplířů ze Sulevic byl přemístěn vstup do hradu na východní stranu, kde byla postavena čtverhranná branská věž. Jižní strana hradu byla posunuta blíže k městu a napojily se na ní hradby městského opevnění. Vznikl zde trojprostorový palác. První nádvoří bylo rozděleno hradbou a upraveno bylo také druhé patro Vlčkovy věže.[4]
V 17. století byly postaveny hospodářské budovy zámeckého předhradí. Do horního zámku vede brána s vyznačeným letopočtem 1622. Součástí zámku jsou tři kašny a kaple svatého Josefa.[13]
Haselburk
Severně od hradu se nacházelo návrší, které se s rozvojem dělostřelby v 15. století stalo nebezpečným pro obranu hradu, protože z děl na něm umístěných mohli útočníci hrad pohodlně ostřelovat. Na nejnebezpečnějším místě proto vznikla předsunutá bašta Haselburk. Z jejích děl mohli obránci vějířovitě ostřelovat oblast na severní a severovýchodní straně. Podle Tomáše Durdíka patří bašta k nejlépe zachovaným a nejlépe provedeným stavbám svého druhu v Česku.[14]
Hlavní stavbou bašty byla okrouhlá bateriová věž s průměrem čtrnáct metrů, která se dochovala do výšky druhého patra. Její suterén je zaklenutý křížovou klenbou. Vcházelo se do ní vstupem v prvním patře. Ten byl přístupný po ochozu vysazeném na mohutných kamenných krakorcích a navíc umožnil plynulý pohyb mezi oběma konci na věž navazující hradby. Krakorce však byly později vytrhány. Prostor u věže chránila hradba, jejíž síla dosahuje v nejohroženějším místě osmi metrů. Hradební ochoz byl krytý stříškou a zeď prolamuje dělostřelecká střílna a dvě dělostřelecké komory. Před branou umístěnou pod věží býval příkop, přes který se přecházelo po padacím mostě. Celý areál navíc chránila fragmentárně dochovaná parkánová hradba.[14]
Návštěvnost
Rok | Počet návštěvníků |
---|---|
2015 | 10 297 |
2016 | 10 526 |
2017 | 10 771 |
Galerie
- Pohled od jihu z železniční trati Vimperk-Volary
- Pohled od jihozápadu z vyhlídky na pivovarských terasách
- Pohled od západu z vyhlídky v Zahradní ulici
- Pohled od východu z Pražské ulice
- Černá věž cestou z města do zámku
- Druhé nádvoří
- Druhé nádvoří s kaplí sv. Josefa
- Třetí nádvoří
- Dolní zámek
- Dřevěná socha Viléma z Rožmberka s modelem zámku před hlavním vstupem
Odkazy
Reference
- ↑ Ústřední seznam kulturních památek České republiky [online]. Praha: Národní památkový ústav [cit. 2015-11-17]. Identifikátor záznamu 128650 : Zámek. Památkový katalog. Hledat dokumenty v Metainformačním systému NPÚ [1].
- ↑ Zámek Vimperk [online]. Národní památkový ústav [cit. 2015-11-17]. Dostupné online.
- ↑ VANČATOVÁ, Jana. Zdevastovaný zámek ve Vimperku se změní v nový magnet Šumavy. Zájemce zatím čeká úplně jiná prohlídka. Novinky.cz [online]. Borgis, 2017-04-28 [cit. 2017-07-10]. Dostupné online.
- ↑ a b c d DURDÍK, Tomáš. Ilustrovaná encyklopedie českých hradů. Praha: Libri, 2002. 736 s. ISBN 80-7277-003-9. Heslo Vimperk, s. 593–596.
- ↑ a b c TŘÍSKA, Karel, a kol. Hrady, zámky a tvrze v Čechách, na Moravě a ve Slezsku: Jižní Čechy. Svazek V. Praha: Nakladatelství Svoboda, 1986. 296 s. Kapitola Vimperk, s. 207–209.
- ↑ ŠTĚPÁNEK, Radek. Chceme šokovat, říká kastelán. A provází zkázou i historií zámku. idnes.cz [online]. 2015-08-25 [cit. 2018-06-23]. Dostupné online.
- ↑ Vimperk – oficiální webová prezentace státního zámku [online]. Národní památkový ústav [cit. 2018-06-23]. Dostupné online.
- ↑ Vimperk [online]. Hrady.cz [cit. 2010-07-08]. Dostupné online.
- ↑ Úspěšná návštěvnická sezona na jihočeských památkách skončila, ovšem některé se nezavřou ani v zimě [online]. Národní památkový ústav, 2014-11-04 [cit. 2015-11-17]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-12-20.
- ↑ Probouzení zimního zámku ve Vimperku může začít [online]. Národní památkový ústav, 2017-03-27 [cit. 2019-05-07]. Dostupné online.
- ↑ 20190509 | Anonym: Na vimperském zámku byly zahájeny stavební práce, nejrozsáhlejší za posledních sto šedesát let Archivováno 29. 7. 2020 na Wayback Machine. (npu.cz).
- ↑ DURDÍK, Tomáš. Ilustrovaná encyklopedie českých hradů: Dodatky 3. Praha: Libri, 2008. 180 s. ISBN 978-80-7277-358-9. Heslo Vimperk, s. 116–119.
- ↑ Renesanční zámek Vimperk [online]. Oficiální stránky města Vimperk [cit. 2010-07-08]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2014-02-03.
- ↑ a b DURDÍK, Tomáš; SUŠICKÝ, Viktor. Zříceniny hradů, tvrzí a zámků: Jižní Čechy. Praha: Agentura Pankrác, 2002. 184 s. ISBN 80-902873-5-2. Kapitola Vimperk – Haselburk, s. 131–133.
Literatura
- Umělecké památky Čech. Příprava vydání Emanuel Poche. Svazek IV. T/Ž. Praha: Academia, 1982. 640 s. Kapitola Vimperk, s. 231.
- SEDLÁČEK, August. Hrady, zámky a tvrze Království českého: Prácheňsko. Svazek XI. Praha: Jiří Čížek – ViGo agency, 2000. 283 s. Kapitola Vimberk hrad, s. 141–152.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Vimperk na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky
- ČT – Toulavá kamera (3. srpna 2014)
- ČT – Toulavá kamera (31. ledna 2021)
- ČT – Toulavá kamera (8. srpna 2021)
Média použitá na této stránce
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“
Autor: derivative work Виктор_В, Licence: CC BY-SA 3.0
Relief map of the Czech Republic
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
První nádvoří zámku s kaplí sv. Josefa.
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Zámek Vimperk, celkový pohled od jihu ze železniční trati Vimperk-Volary.
Autor: H2k4, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: H2k4, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Dřevěná socha Viléma z Rožmberka s modelem zámku před hlavním vstupem.
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Zámek Vimperk, celkový pohled od jihovýchodu z vyhlídky na pivovarských terasách.
Autor: Petr Kinšt, Licence: CC BY-SA 4.0
Předmětem tohoto obrázku je kulturní památka České republiky evidovaná
v Ústředním seznamu kulturních památek pod rejstříkovým číslem:
Autor: StaraBlazkova, Licence: CC BY-SA 4.0
Vimperk Castle and main building of Economy school
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Zámek Vimperk, celkový pohled od východu z Pražské ulice.
Autor: Vlach Pavel, Licence: CC BY-SA 4.0
Zámek Vimperk, pohled od západu z vyhlídky v Zahradní ulici.