Vpád pasovských
Vpád pasovských | |||
---|---|---|---|
![]() Malá Strana za vpádu Pasovských roku 1611 | |||
Trvání | 1611 | ||
Místo | Čechy, České království | ||
Výsledek | vítězství pasovských
| ||
Strany | |||
| |||
Velitelé | |||
| |||
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vpád pasovských bylo vojenské obsazení Prahy v roce 1611, v jehož důsledku byl nucen na český trůn abdikovat císař Rudolf II., který přenechal země Koruny české svému bratru Matyáši Habsburskému.
Historie
Události před vpádem
Ačkoliv byl roku 1608 uzavřen Libeňský mír, vzájemné soupeření mezi Rudolfem II, jeho bratrem Matyášem a českými stavy neskončilo. Dne 1. května 1609 se sešli čeští stavové v doprovodu svého vojska na Novoměstské radnici, což bylo reakcí na odmítnutí sněmovního jednání ze strany českého krále Rudolfa II. Hledali přitom podporu u krále Matyáše Habsburského i u německých protestantských knížat. Hrozba odboje donutila Rudolfa II. vyhlásit 9. července 1609 Majestát. Rudolf se však boje s českými stavy nevzdal. Na počátku roku 1611 se nechal zlákat nabídkou svého bratrance, arciknížete Leopolda Pasovského, a pod záminkou, že mu bude v Praze vyplacen žold za vojenské služby ve sporech o dědictví po Janu Vilémovi z Jülichu-Kleve, povolal do Čech pasovské vojsko.
Postup pasovského vojska
30. ledna 1611 překročili Pasovští české hranice a postupně obsadili Český Krumlov, České Budějovice, Týn nad Vltavou, Tábor a Beroun.[1] Dne 31. ledna 1611 lstí vnikli Pražskou bránou do Českých Budějovic a přitom byl výstřelem z muškety zabit městský písař Šimon Plachý.[2] Pasovští vyhrožovali, že prokopou hráz rybníka Rožmberk a že voda z třeboňských rybníků zaplaví Prahu. Proto české stavy posílili rožmberskou gardu o cca 1500 pěších vojáků a 600 jezdců. Opevněná Soběslav útoku odolala.[3] Stavové vyhlásili zemskou hotovost a jejich vojsko obsadilo Pražský hrad. 12. února se první oddíly pasovských objevily před Prahou. Začalo vyjednávání a o dva dny později byli stavové ubezpečeni, že pasovské vojsko odejde. 15. února však Pasovští vpadli nečekaně na Malou Stranu a pokračovali k Vlašské ulici a ke Karlovu mostu. Došlo ke krvavým střetům, v nichž padlo nebo bylo zraněno 1400 mužů. Pasovští se chtěli zmocnit i Starého Města, ale podle dobových zpráv byli zastaveni desetiletým chlapcem, který vystřelil z děla, a spuštěním mříží v mostecké bráně. Jezdci, kteří přejeli na druhou stranu, byli pobiti nebo utonuli ve Vltavě.
Drancování Prahy
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/55/Karel_Navr%C3%A1til%2C_Pam%C4%9Bti_kostela_NPM%2C_024a%2C_detail.jpg/220px-Karel_Navr%C3%A1til%2C_Pam%C4%9Bti_kostela_NPM%2C_024a%2C_detail.jpg)
Nastalého zmatku v Praze využila lůza, která začala rabovat kláštery na Starém a Novém Městě pražském. Byly zpustošeny kláštery u Panny Marie Sněžné (14 pražských mučedníků), Na Slovanech, Zderaze, Karlově a další. Večer 15. února vjel na Malou Stranu arcikníže Leopold. Pasovské vojsko mezitím rabovalo v obsazených částech Prahy. Stavové byli nuceni opustit i Pražský hrad.
Tažení Matyáše Habsburského
Koncem února se začal o situaci zajímat i král Matyáš, který vypravil ku Praze vojsko. Jeho zájmem bylo, aby si zajistil po bratru Rudolfovi císařský trůn. 28. února 1611 vytáhlo Matyášovo vojsko z Jihlavy a arcikníže Leopold chtěl proti nim vyslat své pasovské vojsko. Vojáci se však bouřili, protože jim nebyl vyplacen slíbený žold. Rudolf II. požádal české stavy o pomoc proti králi Matyášovi a zároveň slíbil, že vyplatí pasovské, aby odešli z Prahy. Svůj slib však nesplnil. Pasovský plukovník Ramée pohrozil Rudolfovi, že žold vyplatí z jeho pokladu, který si vzal do zástavy. Tento poklad se však stavům podařilo získat zpět. Situace se komplikovala a nastal rozklad pasovského vojska. Rudolf II. začal znovu vyjednávat o jejich odchodu a slíbil, že žold bude vyplacen v Českých Budějovicích. Dne 6. března 1611 dorazilo k Praze hlavní Matyášovo vojsko. V noci na 11. března opustily Prahu poslední pasovské oddíly, které stavové do patřičné vzdálenosti od Prahy pronásledovali. Stavovským vojskem byl obsazen i Pražský hrad.
Důsledky vpádu
Krátce po těchto událostech se sešel v Praze sněm, na kterém Rudolf II. abdikoval a vzdal se koruny ve prospěch svého bratra Matyáše. Pasovským žoldnéřům byl vyplacen žold ve výši okolo 200 000 zlatých, z toho 100 000 zlatých poskytl Petr Vok z Rožmberka, který na to obětoval rožmberský stříbrný poklad.[1]
Odkazy
Reference
- ↑ a b KVIRENC, Jan. Slavné bitvy českých dějin. Praha: [s.n.] 304 s. ISBN 978-80-271-2936-2, ISBN 80-271-2936-2. OCLC 1140087285 S. 181–186.
- ↑ Encyklopedie Českých Budějovic: Plachý z Třebnice Šimon. encyklopedie.c-budejovice.cz [online]. [cit. 2022-05-30]. Dostupné online.
- ↑ PÁNEK, Jaroslav. Poslední Rožmberkové : velmoži české renesance. 1. vyd. Praha: Panorama 334-335 s. ISBN 80-7038-006-3, ISBN 978-80-7038-006-2. OCLC 24173651
Literatura
- ČECHURA, Jaroslav. České země v letech 1584-1620. První Habsburkové na českém trůně II. Praha: Libri, 2009. 496 s. ISBN 978-80-7277-388-6.
- ČORNEJOVÁ, Ivana; RAK, Jiří; VLNAS, Vít. Ve stínu tvých křídel. Habsburkové v českých dějinách. Praha: Grafoprint-Neubert, 1995. 289 s. ISBN 80-85785-20-X.
- EVANS, Robert J. W. Rudolf II. a jeho svět. Myšlení a kultura ve střední Evropě 1576-1612. Praha: Mladá fronta, 1997. 382 s. ISBN 80-204-0590-9.
- JANÁČEK, Josef. Rudolf II. a jeho doba. 3. vyd. Praha ; Litomyšl: Paseka, 2003. 564 s. ISBN 80-7185-611-8.
- NOVÁK, Jan Bedřich. Rudolf II. a jeho pád. Praha 1935.
- VOREL, Petr. Velké dějiny zemí Koruny české VII. 1526-1618. Praha: Paseka, 2005. 672 s. ISBN 80-7185-648-7.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Vpád pasovských na Wikimedia Commons
Pasovský vpád ve Vlastenském slovníku historickém ve Wikizdrojích
Média použitá na této stránce
Autor: David Liuzzo, eagle by N3MO (re-uploaded by Dragovit), Licence: CC BY-SA 3.0
Banner of the Holy Roman Empire, double headed eagle without haloes (1400-1806)
Autor: Rijksmuseum, Licence: CC0
Identificatie
Titel(s): Inval in Praag, 1611Einfahl des Passawischen Krigvolcks, in die kleine Statt Prag. Anno MDCXI den 15. Februarij (titel op object)Serie 10: Nederlandse en Buitenlandse Gebeurtenissen, 1587-1612 (serietitel)
Objecttype: prent nieuwsprent albumblad
Serienummer: [381]/380?
Objectnummer: RP-P-OB-78.785-357
Catalogusreferentie: FMH 413.383Hellwig 407
Opschriften / Merken: opschrift, recto rechtsonder binnen de plaatrand, geschreven: ‘381’
Omschrijving: Inval van het Passause leger in Praag, 15 februari 1611. Met onderschrift van 4 regels in het Latijn en 4 regels in het Duits. Linksonder een cartouche met de legenda 1-25. Rechtsonder met pen genummerd: 381. De prent maakt deel uit van een album.
Vervaardiging
Vervaardiger: prentmaker: Frans Hogenberg (atelier van)schrijver: Guilhelm Salsman (vermeld op object)
Plaats vervaardiging: Keulen
Datering: 1611 - 1613
Fysieke kenmerken: ets
Materiaal: papier
Techniek: etsen
Afmetingen: plaatrand: h 241 mm × b 284 mm
Onderwerp
Wat: strijd, vechten in het algemeen
Wanneer: 1611-02-15 - 1611-02-15
Waar: Praag
Verwerving en rechten
Verwerving: aankoop 1881
Copyright: Publiek domein
Coat of arms of the Bishopric of Passau
Drancování kláštera a kostela na Karlově při vpádu Pasovských v roce 1611.