Walter Mars
Walter Mars | |
---|---|
![]() Walter Mars | |
Typ | hvězdicový letecký motor |
Výrobce | Walter |
Konstruktér | Ing. F. A. Barvitius |
První rozběh | 1929 |
Hlavní použití | Praga BH-39 (E-39) |
Vyrobeno kusů | 92 |
Výroba | 1929–1932 |
Vyvinut z motoru | Walter NZ-120 (1927–1931), Walter NZ-130 |
Další vývoj | Walter Gemma (1933–1939), Walter Bora (1934–1939), Walter Bora II-R (1935–1939), Walter Scolar (1936–1939) |
Walter Mars byl devítiválcový hvězdicový motor, který navazoval na úspěšný motor Walter NZ-120 (1927) a NZ-130 konstruktérů Nováka a Zeithammera, zprvu k pohonu lehkých cvičných a sportovních letadel, později i vícemotorových dopravních letadel.[1] Byl vyráběn od roku 1929 Akciovou společností Walter, továrnou na automobily a letecké motory v Praze-Jinonicích.
Vznik a vývoj
Motor Walter Mars získal úřední homologaci v roce 1929 (19.–23. 4.), mezi lety 1929 až 1932 bylo vyrobeno 92 motorů.[2] Oblíbená řada lehkých motorů NZ-40, NZ-60, NZ-85 a NZ-120 pro sportovní a školní letadla začala na přelomu 20. a 30. let 20. století zastarávat, přestože byly výkonově modifikovány na typy NZ-45, NZ-70, NZ-95 a NZ-130. Bylo zájmem továrny Walter tuto řadu nahradit novými typy. Nová konstrukční řada se objevila v roce 1929 a byla pojmenována podle hvězd. Byly to motory Walter Polaris (tříválcový), Walter Vega (pětiválcový), Walter Venus (sedmiválcový) a Walter Mars (devítiválcový). Sdílely stejné válce, písty a další součásti, měly stejný kompresní poměr a otáčky, stejné vrtání 105 mm a zdvih 120 mm, lišily se jen počtem válců. „Největší“ Walter Mars byl devítiválcový hvězdicový benzinový motor (9H). Oproti předchozímu motoru Walter NZ-120 resp. Walter NZ-130 měl zvýšený kompresní poměr, téměř stejnou hmotnost a zvýšený výkon.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d6/Walter_Mars_%28detail_v%C3%A1lce%29.jpg/220px-Walter_Mars_%28detail_v%C3%A1lce%29.jpg)
Ucelená řada motorů s tímto počtem a uspořádáním válců (9H), s tímto vrtáním a zdvihem měla v následujících letech pokračování. Na tento typ Walter Mars v roce 1933 navázal motor Walter Gemma, v roce 1934 navázal opět velice úspěšný devítiválec Walter Bora, v roce 1935 reduktorová verze Walter Bora II-R a konečně v roce 1936 Walter Scolar, který ovšem měl zkrácený zdvih na 100 mm. Tento motor Walter Mars z „nástupců“ po řadě NZ byl nejúspěšnější díky montáži do československých letounů Letov Š-32 a početných Praga BH-39 (E-39).[1]
Popis motoru
Válce byly „kompozitní“ konstrukce, na výkovek tělesa válce z oceli byly přišroubovány hlavy odlité z hliníkových slitin. Z téže slitiny byly i písty. Neobvyklé bylo, že hlavy byly odnímatelné bez odstranění celého válce z klikové skříně, protože byly montovány za studena, a tím podstatně urychlovaly a usnadňovaly montáž a demontáž. Karburátor Zénith typ 42-DCI který byl umístěn v dobře přístupném místě v zadní části klikové skříně, dodával směs do prstencovité komory. Zapalování obstarávala dvě magneta Scintilia MN7-D, která byla namontována na konzolách a byla integrována do zadní části krytu motoru. Tlakové mazání olejovými čerpadly (sací a výtlačné) s čističem oleje a suchou skříní. Výrobce doporučoval použití olejů značek Caroil nebo Gargoyle[3]
Směr otáčení hřídele motoru a vrtule vpravo. Motorová skříň byla dvoudílná z hliníkové slitiny. Klikový hřídel byl dvoudílný, jednou zalomený a byl vyroben ze speciální chromniklové oceli Poldi Victrix (Cr-Ni). Uložen byl ve třech kuličkových ložiscích. Ojnice z chromniklové oceli byla kruhového průřezu. Spouštění motoru se dělo startérem Viet na stlačený vzduch.[4]
Některé zdroje ho uvádějí jako Walter Mars 9 nebo Walter Mars W, popřípadě jako Walter Mars I (např. anglická wikipedie), aby nedocházelo k záměně s pozdějším motorem jinonické továrny Walter Mars 14 M.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Walter_Mars_%281929%29_2.jpg/220px-Walter_Mars_%281929%29_2.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2e/Motory_Vega%2C_Venus_a_Mars_%28%C5%99ez_v%C3%A1lcem%29.jpg/220px-Motory_Vega%2C_Venus_a_Mars_%28%C5%99ez_v%C3%A1lcem%29.jpg)
Použití
Motor Walter Mars byl použit u dvou československých letounů. Další aplikace si připsal na 11 letounech 8 firem z Bulharska, Itálie, Litvy, Jugoslávie, Německa, Rumunska a Švédska.[5]
V bulharském letectví se motory Mars osvědčily zvláště v šestimístném dopravním letounu DAR-4 a cvičném letounu pro pokračovací výcvik DAR-6. Zvláštní byl příběh italského třímotorového letadla Caproni Ca.97 s imatrikulací I-ABEK, která mu byla přidělena v březnu 1931.[6] To mělo nainstalovány sedmiválcové motory Walter Venus a přiletělo v březnu do Prahy na jejich výměnu za výkonnější, devítiválcové motory Walter Mars.[7] Po provedené výměně bylo prodáno do Československa pro Ústřední leteckou školu a 9.10.1931 mu byla přidělena imatrikulace OK-BEK. Letoun byl vymazán z rejstříku v roce 1936.[8] Jistý průnik do Skandinávie znamenala zástavba motoru Walter Mars do švédského letounu ASJA Viking, který byl vyráběn v továrně AB Svenska Järnvägsverkstäderna z Linköpingu. Letoun byl zakoupen švédským časopisem Stockholms Tidningen a přestavěn na hydroplán. Byl s ním učiněn 18denní let okolo Baltického moře.[9] Letoun s imatrikulací SE-FYR byl v provozu od září 1931 do prosince 1934.[10] Následně vyrobené letouny ASJA Viking I nesly „následnické“ motory Walter Gemma. Focke-Wulf A 33 Sperber byl malý dopravní letoun, který byl vyroben v Německu na počátku 30. let. Byl to hornokřídlý jednoplošník konvenčního designu. Byly postaveny pouze tři letouny, z nichž každý byl provozován jako letecké taxi soukromými německými leteckými společnostmi. Jeden letoun se v roce 1937 na krátký čas připojil k flotile Deutsche Luft Hansa.[11]
V Československu byl motor použit v letounu Praga BH-39 (vojenské označení Praga E-39). Jednalo se o jednomotorový školní dvouplošník konstruktérů Beneše a Hajna. V tomto letounu byly postupně použity motory Walter NZ-120 o výkonu 88 kW/120 k, Walter Mars o vzletovém výkonu 114 kW/155 k a konečně Walter Gemma o výkonu 110 kW/150 k.. Letoun byl vyráběn v továrně Českomoravská Kolben-Daněk a.s. (1931–1939, 131 ks) a také továrnou Vojenská továrna na letadla Letov (1934, 8 ks).[12] První prototyp stroje vzlétl s motorem Walter NZ-120 z továrního letiště 27. srpna 1931 a poté se podrobil letovým vojenským zkouškám ve VTLÚ. Testy trvaly až do ledna 1934 z důvodu dolaďování nedostatků v konstrukci kormidel. Roku 1932 byl vyroben druhý prototyp, na němž byly provedeny některé změny. I tento prototyp byl poháněn hvězdicovým devítiválcem Walter NZ-120 o výkonu 88 kW s dvoulistou dřevěnou vrtulí. Letoun byl pro sériovou výrobu schválen až roku 1934. Prvních osm kusů sériových strojů Praga E-39N s motory Walter NZ-120 bylo vyrobeno v továrně Letov. Letov po osmi vyrobených kusech byl nucen pro nedostatek kapacity předat výrobu zpět do továrny Praga. Zbytek série tedy postavila Praga, ale již s motory Walter Gemma o výkonu 96 kW. Pozdější série s hvězdicovými devítiválcovými motory Walter Gemma neslo označení Praga E-39G a ještě později několik letounů dostalo i motory Walter Mars s výkonem 113 kW Praga E-39M.[13]
Druhým československým letounem, na kterém byl motor Walter Mars použit, byl třímotorový dopravní letoun Letov Š-32, vyráběný od roku 1931. Měl kapacitu 2 členy posádky a 5 cestujících. Původně ing. Šmolík vypracoval projekt jednomotorového samonosného hornoplošníku s motorem Walter Jupiter. Zadavatel projektu ČSA však požadoval vícemotorový letoun, aby byla zajištěna bezpečnost i v případě vysazení jednoho motoru za letu. Konečný návrh tedy představoval třímotorové letadlo, poháněné hvězdicovými motory Walter Mars s jmenovitým výkonem 107 kW (145 k). Prototyp letounu Letov Š-32 (OK-ADA) byl zalétán v říjnu 1932. Typ však nebyl příliš úspěšný. Trpěl konstrukčními vadami, např. velké aerodynamické vyvážení kormidel, nízký bezpečnostní násobek pevnosti křídla atd. ČSA sice odebraly prototyp OK-ADA k vyzkoušení a i zakoupily další čtyři sériové stroje s poznávacími značkami OK-ADB až OK-ADE z roku 1933, ale spokojenost s těmito letouny nebyla. Navíc letoun s označením OK-ADB 26. června 1934 havaroval v Karlových Varech, když se za letu v nevelké výšce nad letištěm utrhly svislé ocasní plochy. Všichni na palubě stroje zahynuli.[14] Po provedené pevnostní zkoušce křídla u dalšího Š-32 již ČSA tento letoun pro pravidelnou dopravu nepoužívaly a nasazovaly je jen pro dopravu zboží a pošty. Dva letouny Š-32 se objevily v seznamu letounů, které byly ČSA zabrány na podzim 1938 při maďarské okupaci Košic.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/59/Motory_Vega%2C_Venus_a_Mars_%28London_1929%29.jpg/220px-Motory_Vega%2C_Venus_a_Mars_%28London_1929%29.jpg)
Použití v letadlech
- ANBO III (Karo aviacijos dirbtuvės, Litva)
- ASJA L1 Viking (AB Svenska Järnvägsverkstäderna, Švédsko)
- Breda Ba.15 (Società Italiana Ernesto Breda, Itálie)
- Caproni Ca.97 (Società de Agostini e Caproni, Itálie)
- Caproni Ca.100 (Kaproni Bulgarski KB-1 Peperuda, Bulharsko)
- DAR-4 (Daržavna Aeroplanna Rabotilnica, Bulharsko)
- DAR-6 (Daržavna Aeroplanna Rabotilnica, Bulharsko)
- DAR-8 (Daržavna Aeroplanna Rabotilnica, Bulharsko)
- Focke-Wulf A 33 (Focke-Wulf Flugzeugbau AG, Německo)
- Junkers K 16bo (Junkers Flugzeug- und Motorenwerke AG, Německo)
- Letov Š-32 (Vojenská továrna na letadla Letov, Praha - Letňany)
- Praga BH-39 (E-39) (Praga, První česko-moravská továrna na stroje v Praze)
- SET 10 (Societatea Pentru Exploatări Tehnice, SET, Rumunsko)
- Zmaj Fizir FN (Fabrika aeroplana i hidroaviona Zmaj, Prva srbska fabrika aeroplana Rogožarski, Srbsko v Jugoslávii)
Specifikace
Hlavní technické údaje
- Typ: čtyřdobý zážehový vzduchem chlazený hvězdicový letecký devítiválec
- Vrtání válce: 105 mm
- Zdvih pístu: 120 mm
- Celková plocha pístů: 779 cm²
- Zdvihový objem motoru: 9351 cm3
- Max. průměr motoru: 996 mm
- Celková délka motoru: 829 mm
- Hmotnost suchého motoru: 160 kg
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/Walter_Mars_%28charakteristiky%29.jpg/220px-Walter_Mars_%28charakteristiky%29.jpg)
Součásti
- Rozvod: OHV, dvouventilový
- Karburátor: Zénith typu 42-DCI
- Zapalování: 2 magneta Scintilla
- Mazání: tlakové oběžné, se suchou klikovou skříní
- Pohon: dvoulistová, dřevěná vrtule později kovová
Výkony
- Výkon vzletový: 155 k (115,6 kW) při 1800 ot/min
- Výkon jmenovitý: 145 k (107 kW) při 1750 ot/min
- Kompresní poměr: 5,15:1
- Spotřeba paliva: 225 g·h−1·k−1 / 306 g·h−1·kW−1
- Spotřeba oleje: 6–10 g·h−1·k−1 / 8,2–13,6 g·h−1·kW−1
- Poměr výkonu k hmotnosti: 0,67 kW/kg
- Specifický výkon: 11,4 kW/l
Galerie
ANBO III s motorem Walter Mars
ASJA L1 Viking a Walter Mars (1931)
Hydroplán ASJA L1 Viking s motorem Walter Mars (1931)
Breda Ba.15S s motorem Walter Mars na Primo Giro Aereo d'Italia (1931)
Caproni Ca.97 s 3 motory Walter Mars (1931)
Caproni Ca.100 s motorem Walter Mars
DAR-4 se 3 motory Walter Mars
DAR-4A se 3 motory Walter Mars
DAR-6 II s motorem Walter Mars
DAR-8A s motorem Walter Mars (1938)
Focke-Wulf A 33 „Sperber“ (D 1851) s motorem Walter Mars
Letov Š-32 s motory Walter Mars
Letadla Letov Š-32 pro ČSA s 3 motory Walter Mars
Praga BH-39 (E-39)
Hydroplán Zmaj Fizir FN s motorem Walter Mars v Záhřebu
Odkazy
Reference
- ↑ a b NĚMEČEK, Václav. Československá letadla (1918-1945). III. vyd. Praha: Naše vojsko, 1983. 368 s. S. 219, 270–271.
- ↑ Počty prodaných motorů Walter [online]. Praha - Jinonice: Walter a.s., 2009 [cit. 2019-01-16]. Dostupné online.
- ↑ J. Walter & Co.. Flight, Vol. XXI. (1929), No. 30 (JULY 25, 1929), page 762 [online]. ROYAL AERO CLUB OF THE UNITED KINGDOM, 25.7.1929 [cit. 16.1.2019]. Dostupné online.
- ↑ a b Katalog motorů Walter a jejich použití na letadlech. I. vyd. Praha XVII - Jinonice: Akciová společnost Walter, továrna na automobily a letecké motory, 1933. 140 s. S. A8 (1-2).
- ↑ BLÁHA, J.B. Úspěch leteckých motorů Walter v zahraničním letectví. Letectví. 1936-02, roč. XVI. (1936), čís. 2, s. 64–65. Dostupné online.
- ↑ I-ABEK, Civil Aircraft Register - Italy [online]. airhistory.org.uk [cit. 2019-04-11]. Dostupné online.
- ↑ VERNER, ing. Letiště Praha v březnu 1931. Letectví. 1931-04, roč. 11. (1931), čís. 4, s. 118–120. Dostupné online.
- ↑ SOUKUP, Pavel. OK BEK, Caproni Ca-97 [online]. Československé letectví - web o historii letectví u nás [cit. 2019-04-11]. Dostupné online.
- ↑ SCHMID, J. ing. Švédský letoun "Viking" s motorem Walter "Mars". Letectví. 1931-11, roč. 11. (1931), čís. 11, s. 411–412. Dostupné online.
- ↑ Civil Aircraft Register - Sweden, http://www.airhistory.org.uk/gy/reg_SE-.html
- ↑ SCHMID, J. ing. Dopravní letoun Focke-Wulf A-33 s motorem Walter-Mars 145 k.s.. Letectví. 1930-07, roč. X. (1930), čís. 7, s. 260–261. Dostupné online.
- ↑ FLIEGER, Jan. Praga E-39, Praga BH-39 [online]. Občanské sdružení valka.cz, 12.12.2009 [cit. 2019-01-09]. Dostupné online.
- ↑ VINAŘ, Luboš. Praga E-39 alias BH-39 [online]. Nalžovice: www.vinar.cz [cit. 2019-01-09]. Dostupné online.
- ↑ NĚMEČEK, Václav. Československá letadla 1918-1945. III. vyd. Praha: Praha, 1983. 368 s. S. 48–50, 246–247.
- ↑ FLIEGER, Jan. Walter Mars [online]. Občanské sdružení valka.cz, 25.11.2005 [cit. 2019-01-16]. Dostupné online.
- ↑ Technická příručka leteckých motorů NZ-70, NZ-95, NZ-130, Vega, Venus a Mars. I. vyd. Praha XVII - Jinonice: Akciová továrna na automobily a letecké motory J. Walter a spol., 1930. 135 s.
Související články
- Waltrovka
- Walter NZ-120
- Walter Gemma
- Praga E-39
Externí odkazy
Média použitá na této stránce
Praga E-39 (BH-39)
DAR-6 II (2. prototyp) s motorem Walter Mars
ASJA L1 Viking a Walter Mars
Hydroplán ASJA L1 Viking s motorem Walter Mars (1931)
The DAR 4 was a conventional biplane design, with unstaggered wings of unequal span braced with Warren trusses. The fuselage offered fully-enclosed accommodation for the two pilots and four passengers. A curious feature of the design was that the top wing was not attached directly to the top of the fuselage as is common in cabin biplanes, but was mounted above it with cabane struts. Power was provided by three radial engines; one in the nose, and one mounted on each lower wing where the struts met. Performance was disappointing, and in particular, the narrow track of the undercarriage created difficulties. After the single prototype, no further examples were built.
Walter Mars (detail válce)
Walter Mars (1929) 1
Walter Mars a Caproni Ca.100 (Kaproni Bulgarski KB-1 Perepuda
Bulgarischen Flugzeug DAR-4A frt Staatlichen Flugzeug Fabrik in Bozhurishte, 30er Jahren des zwanzigsten Jahrhunderts
Motory Vega, Venus a Mars na stánku Walter (London 1929)
Walter Mars a Breda Ba.15S na Primo Giro Aereo d´Italia 1931
Autor: Smolik, Licence: CC BY-SA 4.0
Znaj Fizir FN – Walter im Tehnicki Muzej Zagreb
Walter Mars (1929) 1
DAR-8A s motorem Walter Mars (1938)
Walter Mars a Focke-Wulf A 33
Letov Š-32 s motorem Walter Mars
The training aircraft ANBO-III in Kaunas aerodrome.
Walter Mars a Letov Š-32 pro ČSA
Motory Vega, Venus a Mars (řez válcem)
Walter Mars (charakteristiky)
Caproni Ca.97 s 3 motory Walter Mars (1931)