William Holman Hunt
William Holman Hunt | |
---|---|
![]() autoportrét (1867) | |
Narození | 2. dubna 1827 Londýn |
Úmrtí | 7. září 1910 (ve věku 83 let) Londýn |
Místo pohřbení | Katedrála svatého Pavla |
Alma mater | Royal Academy of Arts |
Povolání | malíř, umělec, autor autobiografie, rytec leptů, projektant a ilustrátor |
Rodiče | William Hunt a Sarah Holman |
Manžel(ka) | Fanny Waugh (od 1865) Edith Holman Hunt (od 1875) |
Děti | Cyril Benoni Holman Hunt Hilary Lushington Holman-Hunt Gladys Mulock Holman Hunt |
Významná díla | The Light of the World The Scapegoat The Shadow of Death |
Ocenění | Řád Za zásluhy |
Podpis | ![]() |
![]() | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
William Holman Hunt (2. dubna 1827, Londýn – 7. září 1910, tamtéž) byl anglický malíř a jeden z původních prerafaelitů. I když jméno Holman je prostředním jménem, často jej můžeme najít jako součást příjmení oddělenou pomlčkou.
Život a dílo
Již ve velmi mladém věku začal William Hunt pracovat jako úředník, ale v roce 1844 je přijat na Královskou akademii, kde se setkává s Dantem Rossettim a Johnem Millaisem. Roku 1848 společně založil spolek prerafaelistů. Inspiraci ke svým dílům hledal, stejně jako ostatní prerafaelisté v umění středověkých malířů (tvořících před Rafaelem Santim). Aby hlouběji poznal renesanční umění, odcestoval ho studovat do Florencie.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/William_Holman_Hunt_001.jpg/220px-William_Holman_Hunt_001.jpg)
Huntova práce nebyla ve své době zpočátku příliš úspěšná, stejně jako práce ostatních prerafaelistů vzbuzovala pobouření. Huntovým největším zdrojem inspirace byla Bible a do mnoha obrazů vnáší duchovní pohled. Po rozpadu bratrstva prerafaelitů dokonce odcestoval čerpat inspiraci do Svaté země. Později se do Palestiny ještě vrací. Společně s duchovním významem vnáší do svých děl i morální ideály. Při tvorbě svých děl se také nechával inspirovat literárními díly – starými anglickými básněmi, nebo Shakespearem.
Hunt měl velký smysl pro detail a většina jeho děl se pyšní sytými, jasnými barvami. Pro Huntova díla je typické, že mají symbolický význam tudíž nutí pozorovatele zamyslet se a pokusit se v obraze "číst".
Ke konci života už Hunt příliš netvořil, měl totiž problémy s očima.
Gallerie
Klaudio a Izabela (1850)
Naše anglické pobřeží aneb Zbloudilé ovce
Probuzené svědomí (1853)
Světlo světa (1854)
Obětní kozel (1856)
Odkazy
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu William Holman Hunt na Wikimedia Commons
Média použitá na této stránce
Английское семейство, обращённое в христианство, защищает проповедника этой религии от преследования друидов
signature of William Holman Hunt from letter to Frederick Shields