Wunsiedel
Wunsiedel | |
---|---|
![]() | |
Poloha | |
Souřadnice | 50°2′19″ s. š., 12°0′17″ v. d. |
Nadmořská výška | 525 m n. m. |
Stát | ![]() |
Spolková země | Bavorsko |
Vládní obvod | Horní Franky |
Zemský okres | Wunsiedel im Fichtelgebirge |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 54,91 km² |
Počet obyvatel | 9 301 (31. 12. 2014) |
Hustota zalidnění | 169,4 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Karl-Willi Beck |
Oficiální web | wunsiedel |
Telefonní předvolba | 09232 |
PSČ | 95632 |
Označení vozidel | WUN |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Wunsiedel je správním střediskem bavorského zemského okresu Wunsiedel im Fichtelgebirge. Leží ve Smrčinách, v údolí nad řekou Röslau.
Ve Wunsiedelu se nachází okresní úřad, finanční úřad, geodetický úřad, obvodní soud a ředitelství okresní policie.
Historie
Wunsiedel je prvně připomínán roku 1163, kdy zde měl sídlo ministeriál Adelbertus, nebo Albrecht. Název města je pravděpodobně složeninou slov wunne = země lesů a luk a sedel = šlechtické sídlo. V roce 1285 obdržel Wunsiedel purkrabí Bedřich III. z Norimberka jako léno od císaře Rudolfa I. Habsburského. Roku 1326 byla Wunsiedelu propůjčena městská práva, která byla v roce 1328 potvrzena císařem Ludvíkem Bavorským. Ve středověku byl Wunsiedel významným střediskem těžby cínu. Od roku 1613 byl Wunsiedel centrem Šestizemí. Hlavnímu úřadu ve Wunsiedelu byly podřízeny úřady v Hohenbergu, Weißenstadtu, Kirchenlamitz, Selbu a Thiersteinu. Do roku 1792 náleželo město k Bayreuthskému knížectví. Mezi lety 1792 až 1806 bylo pod pruskou správou, a poté bylo až do roku 1810 obléháno napoleonskými vojsky. V roce 1810 přešel Wunsiedel do správy Bavorského království. Požáry v letech 1476, 1547, 1607, 1636, 1644, 1646, 1657 a 1731 zasáhly a významně poničily všechny části města. Po posledním velkém požáru v roce 1834, kdy byly zničeny skoro dvě třetiny města, získalo město svou nynější klasicistickou tvář.
Wunsiedel proslul smutečními pochody, které se zde konaly v srpnu od 90. let 20. století a mířily k hrobu Rudolfa Hesse. I když Bavorský správní soud a Spolkový ústavní soud „vzpomínkový pochod“ povolily, protestovalo zde proti němu v roce 2004 asi 4500 demonstrantů. V roce 2005 byl pochod zakázán všemi nadřazenými soudy.
Památky
- zámek Bernstein
- farní kostel sv. Víta
- kostel sv. Marie
- farní kostel U dvou Apoštolů
- hřbitovní kostel sv. Trojice
- trosky kostela sv. Kateřiny na Katharinenbergu
- radnice z let 1835/1837
- rodný dům básníka Jeana Paula s jeho bystou
- hrob Rudolfa Hesse
Průmysl
Ekonomiku města značně ovlivňuje oděvní průmysl, výroba skla a porcelánu, zpracování kamene a stavební průmysl. Oblíbeným vývozním artiklem je bylinný lék Sechsamtertropfen. Míra nezaměstnanosti je srovnatelná s bavorským průměrem.
Místní části
Město má 30 místních částí, jimiž jsou:
|
|
|
Partnerská města
Mende, Francie (od roku 1980)
Schwarzenberg, Německo (od roku 1990)
Volterra, Itálie (od roku 2006)
Ostrov, Česko (od roku 2009)
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Wunsiedel na německé Wikipedii.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Wunsiedel na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky (německy)
Média použitá na této stránce
Autor: NordNordWest, Licence: CC BY-SA 3.0
Location map of Germany (Wp article: en:Germany)
Vlajka České republiky. Podoba státní vlajky České republiky je definována zákonem České národní rady č. 3/1993 Sb., o státních symbolech České republiky, přijatým 17. prosince 1992 a který nabyl účinnosti 1. ledna 1993, kdy rozdělením České a Slovenské Federativní republiky vznikla samostatná Česká republika. Vlajka je popsána v § 4 takto: „Státní vlajka České republiky se skládá z horního pruhu bílého a dolního pruhu červeného, mezi něž je vsunut žerďový modrý klín do poloviny délky vlajky. Poměr šířky k její délce je 2 : 3.“