Zvláštní zpráva IPCC ke globálnímu oteplení o 1,5 °C
Mezivládní panel pro změnu klimatu |
---|
![]() ![]() |
Hodnotící zprávy IPCC: |
První (1990) |
Doplněk (1992) |
Druhá (1995) |
Třetí (2001) |
Čtvrtá (2007) |
Pátá (2014) |
Šestá (2022) |
Zvláštní zprávy IPCC: |
Emisní scénáře (2000) |
Zdroje obnovitelné energie (2012) |
Extrémní události a katastrofy (2012) |
Globální oteplení o 1,5 °C (2018) |
Změna klimatu a krajina (2019) |
Oceány a kryosféra (2019) |
UNFCCC · WMO · UNEP |
Zvláštní zprávu IPCC ke globálnímu oteplení o 1,5 °C (SR15) vydal Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC) dne 8. října 2018. Zpráva, která byla schválena v rámci zasedání IPCC v Inčchon, Korejská republika, byla připravena 91 autory ze 40 zemí; její znění je podloženo více než 6000 vědeckých odkazů.[1][2] V prosinci 2015 vyzvala Konference OSN o změně klimatu v Paříži mezivládní panel IPCC k přípravě zprávy, která se zaměří na dopady oteplení o více než 1,5 °C a na scénáře snižování emisí skleníkových plynů, které budou směřovat ke splnění cíle 1,5 °C z Pařížské dohody.[3] Zpráva byla předložena na 48. zasedání Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) jako "autoritativní, vědecká příručka pro vlády", která se bude zabývat změnou klimatu.[4] Závěry zprávy uvádějí, že je třeba podniknout v krátkém časovém úseku drastické kroky, aby se zabránilo závažným důsledkům změny klimatu.[5] Zpráva byla předložena na konferenci Konferenci OSN o změně klimatu 2018 v Katovicích.
Přehled
Plný název zprávy zní "Globální oteplení o 1,5 °C, zvláštní zpráva IPCC o dopadech globálního oteplování o 1,5 °C nad preindustriální úroveň a související globální trajektorie emisí skleníkových plynů v kontextu posílení globální reakce na hrozbu změny klimatu, udržitelný rozvoj a úsilí o vymýcení chudoby."[1][6] Phil McKenna z InsideClimate News předkládá SR15 shrnutí stávajícího výzkumu vlivu oteplování na 1,5 °C na planetu a navrhuje nezbytné kroky k omezení globálního oteplování.[7]
Hlavním tématem zprávy je srovnání dopadů oteplení o 1,5 °C proti oteplení o 2 °C (proti předindustriální době) a navržení scénářů snižování emisí skleníkových plynů, které by pomohly dosáhnout nižšího oteplení v nejbližších letech. Ze zprávy vyplývají dva důležité poznatky:
- negativní dopady oteplení o 2 °C by byly výrazně vyšší, než při oteplení o 1,5 °C,
- snížení emisí skleníkových plynů, které by vedlo o nárůst teploty pouze o 1,5 °C je stále ještě dosažitelný cíl.[8]
Zpráva by měla být klíčovým dokumentem pro pravidelný přezkum cílů, ke kterým musí jednotlivé státy, které podepsaly Pařížskou dohodu, přistoupit každých pět let, tedy v letech 2020, 2025 a 2030. Zpráva navrhuje razantní snížení emisí od roku 2020 a dosažení uhlíkové neutrality (tedy stavu, kdy se vypouštěné emise rovnají množství emisí skleníkových plynů, které jsou z atmosféry přírodními či technologickými procesy absorbovány) do roku 2050.[3]
Hlavní poznatky Zprávy
Chápání globálního oteplování o 1,5 °C
Zpráva uvádí, že pokud oteplování bude pokračovat současnou rychlostí, celková průměrná teplota se pravděpodobně zvýší o 1,5 °C nad úroveň před industrializací do roku 2052. Antropogenní emise skleníkových plynů doposud přispěly ohřevu o hodnotě 0,8 °C až 1,2 °C.[6] Skleníkové plyny, které již byly vypuštěny, pravděpodobně nezpůsobí, že globální teplota stoupne pouze na 1,5 °C a celkový nárůst teploty nad 1,5 °C se dá zabránit drastickým omezením dalších emisí.[1] Rizika související se změnou klimatu jsou spojena s rostoucím globálním oteplováním závisí na zeměpisné poloze, úrovni rozvoje a zranitelnosti a rychlosti a dosahu postupů zmírňování změny klimatu a přizpůsobení se klimatu.[6] Dosavadní závazky jednotlivých států v rámci Pařížské dohody nestačí podle UNEP ani na dosažení cíle 2 °C.[9]
Od 70. let 20. století považovali vědci oteplení o 2 °C za "bezpečné". Další výzkumy během 90. let 20. století ovšem ukázaly, že škody, které by vznikly především v malých ostrovních státech a v nejméně rozvinutých státech by byly vysoké a některé státy by se octly v ohrožení existence. To bylo důvodem, že Pařížská dohoda prosadila cíl "směřovat k oteplení o 1,5 °C".[3]
Jaká opatření jsou třeba pro dosažení cíle 1,5 °C
Zpráva navrhuje následující opatření
Energetika
Do roku 2050 je předpokládáno snížení poptávky po energiích, snížení uhlíkové náročnosti výroby elektřiny na nulu, zvýšení podílu obnovitelných zdrojů o 60 % proti roku 2020 a snížení spotřeby primární energie z uhlí o 66 %.
Využití krajiny
Do roku 2050 je třeba dosáhnout udržitelné intenzifikace využívání krajiny, zvýšení zemědělské produktivity a změny složení potravy lidské populace.
Průmysl
Do roku 2050 je třeba snížit emise z průmyslu o 70–90 % proti roku 2010. Realizace s předpokládá elektrifikací z nízkoemisních zdrojů, využitím vodíku a biomasy, ekologičtějšími variantami produktů a využitím technologie zachycování a ukládání uhlíku.
Doprava a budovy
Výrazné snížení emisí technologickými opatřeními (elektromobilita, energeticky účinné spotřebiče, zateplování budov, elektrifikace) a také změny v životním stylu.[8]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c Special Report on Global Warming of 1.5ºC. Inčchon, Jižní Korea: Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), 2018/10/07. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Press release: Special Report on Global Warming of 1.5ºC. Inčchon, Jižní Korea: Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), 2018/10/07. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b c Infolist: Zvláštní zpráva IPCC ke globálnímu oteplení o 1,5 °C. CDE [online]. Centrum pro dopravu a energetiku [cit. 2018-10-23]. Dostupné online.
- ↑ Scientists, Governments Discuss Crucial IPCC Report on Climate Change. Inčchon, Jižní Korea: EcoWatch, 7 October 2018. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ BUMP, Philip. Trump’s abdication on the new climate change report is very on-brand [online]. The Washington Post, 10 October 2018 [cit. 2018-10-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b c Global Warming of 1.5 °C an IPCC special report on the impacts of global warming of 1.5 °C above pre-industrial levels and related global greenhouse gas emission pathways, in the context of strengthening the global response to the threat of climate change, sustainable development, and efforts to eradicate poverty. [s.l.]: IPCC, 2018/10/08. Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-10-13. Kapitola Headline Statements, s. 3. Archivováno 13. 10. 2018 na Wayback Machine.
- ↑ MCKENNA, Phil. Not Just CO2: These Climate Pollutants Also Must Be Cut to Keep Global Warming to 1.5 Degrees [online]. InsideClimate News, 7 October 2018 [cit. 2018-10-10]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b Nová vědecká zpráva nastiňuje scénáře udržení globálního oteplení na 1,5 °C. cde.ecn.cz [online]. Centrum pro dopravu a energetiku, 2018-10-08 [cit. 2018-10-16]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2019-09-23.
- ↑ Emissions Gap Report, 2017 [online]. UNEP, 2017 [cit. 2018-10-16]. resources/emissions-gap-report-2017 Dostupné online.
Média použitá na této stránce
The emblem of the United Nations
The logo of the Intergovernmental Panel on Climate Change