German parliamentary elections weimar
- red: Social Democratic Party of Germany (SPD, center-left)
- light red: Independent Social Democratic Party of Germany (USPD, far-left branch of SPD, later merged into KPD and SPD)
- dark red: Communist Party of Germany (KPD, communist)
- yellow: German Democratic Party (DDP, left-wing liberal, no constituencies won)
- light green: German People's Party (DVP, right-wing liberal, far-right since 1929)
- dark green: German-Hanoverian Party (DHP, conservative regionalist)
- purple: Centre Party (Z, conservative catholic regionalist)
- light purple: Bavarian People's Party (DVP, regional Bavarian branch of Centre party, far-right)
- light brown: German National People's Party (DNVP, far-right)
- brown: National Socialist German Workers' Party (NSDAP, Nazi)
- gray: other (no constituencies won)
Quellen und Arbeitshilfen:
- Statistische Jahrbücher für das Deutsche Reich, Jahrgänge 1920 bis 1934 (hier online abrufbar).
- Heinz Höhne: Die Machtergreifung, Rowohlt Verlag, Reinbek bei Hamburg 1983, S. 39
- Eberhard Kolb: Die Weimarer Republik, Oldenbourg Wissensch. Vlg, München 2002, S. 308.
- Christian Zentner (Hrsg.): Der grosse Bildatlas zur Weltgeschichte, Paul List Verlag, Remseck bei Stuttgart 1985, S.520.
- Manfred Scheuch: Atlas zur Zeitgeschichte. Europa im 20. Jahrhundert, Weltbild Verlag, Leipzig 2004, S. 15.
- Hans Ulrich Rudolf u. Vadim Oswalt (Hrsg.): Perthes Atlas Geschichte, Klett-Perthes Verlag, Gotha 2006, S. 317.
Relevantní obrázky
Relevantní články
Výmarská republikaVýmarská republika je označení pro historický stát Německa po pádu monarchií v Německu v roce 1918 až do nástupu nacistů k moci v roce 1933. Přestože oficiální název výmarského Německa i nadále zněl Německá říše, jednalo se o republikový spolkový státní útvar s demokratickou spolkovou ústavou, přijatou v roce 1919 ve Výmaru, kde se poprvé po lednových volbách roku 1919 sešel 6. února demokraticky zvolený parlament. Od tohoto města je také odvozeno označení pro toto období výmarské Německo, jeho hlavním městem však i nadále zůstával Berlín. Hlavou státu byl říšský prezident, zákonodárným sborem dvoukomorový parlament skládající se z Říšského sněmu a Říšské rady. V čele exekutivy stála říšská vláda vedená říšským kancléřem, kterého jmenoval říšský prezident. .. pokračovat ve čtení